Om de glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette. 315 



at drages til Faxø, Saltholm, Bornholm og Gotland egentlig 

 skulde drages henimod et Sted i Østersøen, hvor Bergarten 

 forekom før Istiden. Paa den anden Side vide vi, at Bræerne 

 lokalt kan forandre sine Bevægelsesretninger, eftersom en Hin- 

 dring skal overvindes, eller hvor en Klippe eller haardere 

 Bergart staar i Veien. De hinanden krydsende Skuringsmær- 

 ker viser tydeligt, at dette ogsaa var Tilfælde med de store 

 Isstrømme, som har bedækket Nordeuropa. Ødelæggelsen af 

 et Lagsystem ved Erosion af selve Isstrømmen kunde forandre 

 Veien for en større Strækning; Mængden af Sne, som faldt i 

 de forskjellige Lande, kunde gjøre den ene Isstrøm mægtigere 

 end den anden, saa at til Ex. den fra Sverige og Østersøen 

 kommende Isstrøm kunde trænge den finlandske tilbage, idet 

 den udbredte sig sydlig, sydostlig o-^- sydvestlig. Til andre 

 Tider blev Ismasserne fra Finland og Rusland saa mægtig, 

 at de kunde forcere en Vei mod SV, hvorve ^ de svenske Is- 

 masser tog en mere vestlig Retning, Kun ved et nøiagtigt 

 Studium af Blokkene i de forskjellige Skurstensler og ved 

 Sammenligning ei alene af de sedimentære, men og med de 

 krystallinske Bergarter kunne vi haabe engang at lære at 

 kjende de forskjellige Bevægelsesretninger af de store nord- 

 europæiske Isstrømme. 



Vi kommer nu til det vigtige Spørgsmaal, om disse Is- 

 strømme kun engang har lagt sig udover den nordeuropæiske 

 Slette, eller om de maaske har invaderet samme flere Gange. 

 A priori er det jo meget sandsynligt, at de store Ismasser, 

 der jo var afhængige af den i Norden faldende Sne, allerede 

 af denne Grund var underkastet Forandringer og Oscillationer. 

 Et lignende Spørgsmaal er det ogsaa, om Bræerne har truk- 

 ket sig saa langt tilbage, og var saa længe borte fra den 

 nordtyske Slette, at man er beretttiget til at antage to 

 eller flere efter hverandre følgende Istider. Spørgsmaalenc 

 hænger paa det nøieste sammen med Inddeling af Diluviet, 

 og saalænge man ikke hav fundet en almengyldig Inddeling 



