Om de glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette, 321 



men glemmer selve Bruddet og dets Størrelser. At Erosionen 

 af Bræerne først senere blev erkjendt, ligger i Sagens Natur. 

 Først maatte Bræerne selv og deres tidligere Udbredelse stu- 

 deres, før man kunde beskjæftige sig med de gamle Bræers 

 Erosion. 



Det er her ikke Hensigten nærmere at udvikle 'denne 

 Theori over den glaciale Dannelse af Fjordene og Søerne. 

 Her interesserer os Kvantiteten af det i det tyske Diluvium 

 liggende nordiske Material og den Indflydelse, som det vilde 

 have paa Moderlandenes Konfiguration, om disse Masser tænk- 

 tes transporteret tilbage. En saadan Beregning af de frem- 

 mede Masser er forbundet med Vanskeligheder, først fordi 

 store Mængder ligger i Nordsøen og foran Norges Vestkyst, 

 og disse Masser unddrager sig naturligvis enhver Beregning. 

 Men selv de glaciale Dannelser, som ligger over Havet, er 

 kun gjennemboret paa faa Steder, saa at man kjender deres 

 hele Mægtighed. Men lad os betragte en stor Sø, til Exem- 

 pel Venern, og lad os sammenligne sammes Størrelse med 

 Mængden af de erratiske Masser paa Sjælland. Venern er 

 er 5215 Kvadrat-Kilometer. Sjælland er noget større, indtager 

 nemlig 6708 Kvadrat-Kilom. Venerns største Dyb er 286 Fod 

 eller 89 Meter. Dybderne er forøvrigt forskjellige og mindre 

 Øer og grunde Steder forekomme i Søen, men Maximumsdyb- 

 den er som omtalt 89 Meter. Øen Sjælland bestaar af Skur- 

 stensler (RuUestensler) og glaciale Aur- og Sandlag (de dan- 

 skes Rullestenssand, Tyskernes Diluvialkis). Ligesom der i 

 Venern stikker frem Øer og grunde Steder, saaledes rager 

 der ud af de glaciale Dannelser paa Sjælland (til Exempel 

 ved Faxø) Lag fra Kridttiden, uden at disse dog har stor 

 Udbredelse i Overfladen. Men medens Venerns største Dybde 

 er 286 Fod, saa naar den største Dybde eller den største 

 Mægtighed af de glaciale Dannelser paa Sjælland 402 Fod 

 eller 126 Meter. Efter Johnstrup har man nemlig ved Sla- 

 gelse paa Sjælland først naaet Kridtformationen efterat have 



-Archiv fof Mathematik og Naturvidenskab. 4 B. 3 H. 21 



