324 Amund Helland 



har været Gebetet for Afsætningen af de løse Masser, der af 

 Bræerne er ført ud af Alpedalene. 



Hvad de fra Norge eroderede Masser angaar, saa unddra- 

 ger disse sig Beregning, da de ligger i Nordsøen og i Atlan- 

 terhavet. Vi maa indskrænke os til Sverige og Finland. 

 Sveriges Overflade udgjør 443440 Kvadr.-Kilom., hvoraf 42612 

 Kvadr.-Kilom. eller 9.6 pCt. er Søer. Finland onafatter 373536 

 Kvadr.-Kilom., deraf er 41670 eller 11.2 pCt. Søer.^) Tilsammen 

 udgjør Landene saaledes omtrent 800000 Kv.-Kilom. 



Beregner vi efter de ovenfor ansatte Grændser det Areal, 

 over hvilket nordiske Blokke forekommer, saa viser det sig, 

 at dette udgjør i Tyskland med Danmark og Holland 400000 

 Kvadr.-Kilom., i Rusland uden Finland er Arealet omtrent 

 1700000 Kvadr.-Kilom. Følgelig udgjør Arealet tilsammen 

 2100000 Kvadr.-Kilom. Hvis vi vil sammenligne de paa dette 

 Areal liggende diluviale Masser med Vandmængden i de sven- 

 ske og finske Søer, saa maa vi tage Hensyn til, at norske 

 Blokke forekommer talrigt i Jylland og tillige er paaviste i 

 Holland, skjønt de fleste Blokke i disse Lande stammer fra 

 Sverige. Trækker vi af denne Grund de diluviale Masser i 

 Danmark og Holland eller omtrent 60000 Kvadr.-Kilom, fra, 

 saa bliver det samlede Areal, der dækkes af diluviale Masser 

 ifra Sverige og Finland 2040000 Kvadr.-Kilometer. 



Mægtigheden af de glaciale Dannelser er meget forskjel- 

 lig; paa Sjælland fandt man som ovenfor vist, ved en Boring 

 402 Fod (126 M.); ogsaa ved Hamburg og Berlin gives der 

 Boringer, som gaa over 100 Meter i Diluvium. Imod Grænd- 



1) Norges Fladeindhold er 316583 Kvadr.-Kilom., hvoraf 75S1 Kvadr.-Kilom. 

 eller 2 4 pCt. Søer. Oraendskjønt det efter dette ser ud, som om Norge 

 var fattigere paa bækkenformede^Fordybninger end Sverige og Finland, 

 saa er dette dog ikke Tilfælde. De fleste af vore Bækkener er nemlig 

 udfyldte af Havet, saa at de optræder som Fjorde langs Kysterne. Som 

 oftere omtalt i tidligere Arbeider er alle vore større Fjorde dybere end 

 det udenfor liggende Hav. Hvis vi derfor tog med i Beregningen ogsaa 

 de af Havet fyldte Bækkener, saa vilde Norge sandsynligvis vise sig 

 rigest paa bækkenformede Fordybninger eller gamle Bræleier. 



