328 Amund HeUand. 



turligvis er de fremmede Masser komne dels fra Søerne, dels 

 fra Dalene og det faste Land, dels fra Østersøen. Som vi 

 ovenfor har vist, vilde disse løse Masser fordelt paa Sverige 

 og Finland forhøie Overfladen med 255 Fod ; de vilde udfylde 

 Sveriges og Finlands Søer 16 til 17 Gange og Østersøen 1.6, 

 Vi se følgeligt, at hvis vi fordeler alt Materiale over Søerne, 

 over det faste Land og Østersøen, saa vil det være tilstræk- 

 keligt til at udfylde Søerne, til at forhøie det hele Land i 

 Sverige og Finland 80 Fod, og at der da enduu er Materiale 

 nok til at udfylde Østersøen. 



Ved denne Beregning er der intet Hensyn taget til de i 

 selve Sverige og Finland liggende glaciale Masser, hvilke 

 ikke er ubetydelige. Da der videre endnu i Holland tindes 

 Vandreblokke fra Gotland, saa er det at vente, at svenske 

 Blokke forekommer videre nordi igt i Nordsøen, blandet med 

 norske. Videre havde de subglaciale Floder i Tyskland sand- 

 synligvis Udløb i Nordsøen, saaledes som det endnu var Til- 

 fælde i den postglaciale Tid, hvoraf vi maa slutte, at store 

 Mængder af Detritus er ført ud i Havet. Paa den anden Side 

 er Østersøprovindserne betragtet som et Distrikt for Afleining 

 af de glaciale Masser, skjønt de, som de erratiske Blokke 

 viser, ligesaa godt, kunde ansees som Erosionsgebet. Den 



visse forkislede Træer, som er almindelig udbredte. Hvis Østersøen før 

 Istiden havde existeret som et Hav, da viide der i Diluviet forekomme 

 tertiære mm ine Forsteninger i stort Antal ligesom Forsteningerne fra 

 Silur og Kridt. Nu lader der sig rigtignok ikke af den Omstændig- 

 hed, at Østersøen ikke synes at have existeret som et Hav før Istiden, 

 drage den Slutning, at den er dannet af diluviale eroderende Kræfter; 

 dog lader der sig anføre flere Grunde for en saadan Slutning. Forekom- 

 sten af Rester af Formationer, der let ødelægges, i Landene i og om- 

 kring Østersøen, den fuldkommen analoge Forekomst af de store ameri- 

 kanske Søer i blødere Bergarter, og med storartede glaciale Dannelser 

 ved Sydenderne, Mægtigheden og üdviklingen af Diluviet i Landene syd 

 for Østersøen, og endelig som ovenfor omtalt den kvantitative Side af 

 Sagen. Dette Spørgsmaal maa naturligvis blive Gjenstand for speciellere 

 undersøgelser, før man kan danne sig en bestemt Mening derom. For 

 de under analoge Forhold optrædende amerikanske Søer antager flere 

 amerikanske Geologer {Sir Logan, Ncwsberry og flere) en glacial Dannelse. 



