Om de glaciale Dannelser paa den nordeuropæiske Slette. 329 



største Vanskelighed ligger naturligvis i Bestemmelsen af 

 Diluviets midlere Mægtighed, hvilket her er ansat til 100 Fod 

 af fremmede Masser, hvad der ansaaes for mest sandsynligt 

 efter vort nuværende, rigtignok mangelfulde Kjendskab til 

 Diluviet. Thi vel er Mægtigheden efter Boringerne ved Ham- 

 burg, Berlin, paa Sjælland og i Østpreusser. meget større, men 

 paa den anden Side gives der jo nogle Steder, hvor Diluviet 

 mangler, hvor det enten er blevet ødelagt igjen af Floder, 

 eller hvor det aldrig har været forhaanden. Af alle disse 

 Grunde bliver denne Beregning usikker. Men da en midlere 

 Mægtighed af kun 2 Meter vilde være tilstrækkelig til at ud- 

 fylde alle Søer i Sverige og Finland, selv om disse havde en 

 midlere Dybde af 45 Meter, saa fremgaar af denne Beregning, 

 at Konfigurationen af vore Lande er blevet væsentligt foran- 

 dret under Istiden, noget som allerede tidligere paavist er 

 ved mange lagttagelser. 



Sluttelig maa det Spørgsmaal stilles, om disse Isstrømme 

 paa sit Tilbagetog fra den nordtyske Slette har standset paa 

 noget Sted, hvad der kunde paavises ved forhaandenværende 

 Endemoræner. Her er først at erindre en lagttagelse, der 

 kan gjøres baade i Norge og i Baiern og Norditalien. Søerne 

 i Norge ligger ofte i Kækker bag en Endemoræne. Saaledes 

 kan der som bekjendt i det sydlige Norge paavises flere Ræk- 

 ker bag hverandre liggende Endemoræner, og bag hvert Mo- 

 rænedrag ligger der en Række af Søer; disse er enten kun 

 Damme, fremkomne derved, at Morænen ligger som en Dæm- 

 ning foran Indsøen, eller de er virkelige Klippebasiner eller 

 Bækkener i det faste Fjeld, saa at de fremdeles vilde existere, 

 om Morænen fjernedes. 



Denne sidste Slags Søer ere de i Norge hyppigst fore- 

 kommende. Major Stark bemærker med Rette i sin Af hand- 

 ling om de baierske Søer og de gamle Moræner følgende: 

 Hvor saadanne Søer og Tjern findes, der vil ogsaa Moræner 

 være at træffe eller med andre Ord: De gamle Bræer havde 



