378 Amund Helland. 



end ikke saa vidtstvakte Massers Størrelse og Fasthed har 

 været istand til at modstaa. 



Resultatet af en mere detailleret Undersøgelse er i fuld- 

 kommen Harmoni med dette almindelige Indtryk. Hvoraf 

 kommer det, at Fjeldenes Høide er saa øiensynligt forbunden 

 med Haardheden og Uforgjængeligheden af de Bergarter, der 

 sammensætter dem? Hvoraf kommer det, at et højt Fjeld af 

 bløde og sekundære Bergarter intetsteds er at finde, og at 

 saadanne Kjæder som Pyrenæerne og Alperne aldrig bestaar 

 af andet end den haardeste Sten, af Granit for Exempel, el- 

 ler af hine primære Bergarter, hvilke, hvis vi slutter os til 

 den forhen udviklede Theori, to Gange er blevne ophedede 

 af Ilden og to Gange hærdede i Våndet? Er det ikke klart, 

 at dette kommer, ikke af nogen direkte Forbindelse mellem 

 Stenenes Haardhed og deres Høide i Luften, men deraf, at 

 den Ødelæggelse og Detritus, som alle Ting er underkastede, 

 ikke tillader bløde og vege Substanser at forblive længe paa 

 en exponeret og fremragende Plads? Var det ikke af denne 

 Grund, saa skulde de sekundære Bergarter, hvis Beliggenhed 

 er over de primære, være de høieste af disse to og skulde 

 bedække de primære, (som de utvivlsomt engang har gjort), 

 saavel paa de lavtliggende som paa de høitliggende Steder, 

 saavel i Fjeldene som paa Sletterne. 



Fremdeles hvoraf kommer det, at i alle Fjelde, som ud- 

 mærker sig ved sin Vildhed og Ujævnhed, der viser Bergar- 

 ten sig altid ved Undersøgelsen at besidde en meget ulige 

 Grad af Modstandskraft, idet nogle Dele meget langsom- 

 mere end andre ligger under for Veirliget eller andre ødelæg- 

 gende Kræfter, og har tilstrækkelig Styrke til, naar de lades 

 alene, at holde sig i slanke Pyramider, dristige Præcipier og 

 i overhængende Klippevægge? Hvor paa den anden Side 

 Bergarten forvitrer ensformigt, der er det ene Fjeld ligt det 

 andet; deres Former og Skraaninger er milde, og de er be- 

 grændset af en bølgeformet og kontinuerlig Overflade. De 



