386 Amund Helland. 



imod Vest. Dette Spørgsmaal bliver af to Grunde vanskeli- 

 gere at besvare. For det første dækker Havet for største 

 Delen de Strækninger, der maatte undersøges, hvis en nøiag- 

 tig Grændse for Isdækket skulde angives. Dernæst bliver 

 Spørgsmaalet end yderligere kompliceret derved, at ogsaa 

 Skotland har udsendt Isstrømme, og de skotske og de nor- 

 ske Isstrømme har, som vi senere skal se, influeret paa hveran- 

 dres Bevægelsesretninger. De finske og svenske Ismasser 

 stødte i Syd ikke paa fremmede Isstrømme, der tvang dem 

 ud til Siderne; thi de tyske Fjelde som Harz og Erzgebirge 

 synes aldrig at have været Tilholdssted for lokale Bræer^). 



Trods de ovennævnte Vanskeligheder er det dog muligt 

 at danne sig et Begreb om Udbredelsen af det Isdække, der 

 udgik fra det sydlige Norges Vestkyst, og her kommer ud- 

 mærkede Arbeider af vore Kollegaer paa den anden Side af 

 Nordsøen os til Hjælp. Skotske Geologer har allerede for 

 flere Aar siden vist, at Retningen af Friktionsstiberne i den 

 nordligste Del af Skotland lettest forklares ved den Mod- 

 stand, som den norske Is gjorde mod de skotske Isstrømmes 

 Bevægelse. 



Først og fremst vender altsaa Opmærksomheden sig til 

 de nærmeste Lande i Vest, naar de gamle norske Isstrømmes 

 Udbredelse skal studeres. Vort nærmeste Naboland i Vest er 

 Shetland, der ligger 300 Kilometer Vest for Øerne udenfor 

 Bergen. 



I den forløbne Sommer har jeg besøgt Færøerne, Shet- 

 land og Orkney specielt for at anstille lagttagelser over disse 



•) Herved adskiller Erzgebirge og Harz sig fra Karpaterne; thi paa Ta- 

 tra i disse Fjelde faudtes der lokale Bræer,der har efterladt sig Sku- 

 ringsmærker og Moræner. Her er ogsaa, som overalt, hvor Moræner 

 og Skuriugsmærker forekommer, talrige Søer. S. Roth. Ueber Thal- 

 und Seebildung in der hohen Tati-a. Jahrb. des ungarischen Karpa- 

 then- Vereins Bd. V 1878. Søer mangler derimod ganske paa Harz og i 

 Erzgebirge. De Damme, som findes paa Harz, er kunstige, anlagt for 

 at skaffe Vand til Drift af Gruberne. 



