Om Glaciatîonen af Shetland og Orkney. 393 



den største Del af Øerne er af lignende petrografisk Beskaf- 

 feghed, — paa Færøerne næsten udelukkende Basalter og 

 nærstaaende Bergarter, paa Orkney næsten udelukkende Berg- 

 arter fra gammel rød Sandsten — , saa er Shetland opbygget 

 af Formationer, baade fra Jordens ældste Tid og fra Old red, 

 ligesom Gabbro, Serpentin, Granit, Diorit, Tufife med Porfyriter 

 fra Old red samt yngre Granitfelter danner store Dele af 

 Øerne. For Studiet af de glaciale Fænomener er det en sær- 

 deles heldig Omstændighed af Grændserne mellem Bergar- 

 terne og Formation erne oftest gaa i en nordsydlig Retning, 

 medens Flytningen af Blokke har fundet Sted i det hele i 

 fra Øst til Vest, Herved føres Blokke af Bergarter fra en 

 Zone eller fra et Felt over til en anden fra den første for- 

 skjellig, hvor de da ei alene kan erkjendes som fremmede, 

 men det Sted, hvorfra de er komne, lader sig paavise med 

 en vis Grad af Nøiagtighed. 



I de ældste Dannelser paa Shetland adskiller allerede 

 Æbbert to Afdelinger ; den ene bestaar af grønne Skifere og 

 Lerskifere med indleiede Kalklag, den anden af Gneisbergar- 

 ter med underordnede Lag af Kalksten. Disse ældste For- 

 mationer er de mest udbredte, idet de udgjør den største Del 

 af Mainland, dannende med enkelte Kalklag hele det cen- 

 trale Parti af denne Hovedø. Videre danner Gneisbergarter 

 helt og holdent Øen Yell, Whalsay samt Outskerries, paa de 

 sidste Øer med Kalksten. Fremdeles forekommer disse For- 

 mationer paa den nordvestre Del af Øen Unst, den vestre 

 Del af Fetlar o. s. v. 



Af stor Betygning for de glaciale Fænomener er de paa 

 Øerne Unst og Fetlar forekommende Gabbro og Serpentinfel- 

 ter. Paa Unst danner Serpentin og Gabbro den sydøstre 

 Halvdel af Øen, optrædende i to Zoner, der strækker sig fra 

 sydvest mod nordost. Gabbrofeltet er det sydøstligste. Ser- 

 pentinfeitet det nordvestre. Gabbroen er en Saussuritgabbro 

 lig norske Varieteter af denne Bergart. Serpentinen fører 



