404 Amund Helland. 



at Friktionsstriberne er iagttagne op til en Høide af 236 Me- 

 ter, og at erratiske Blokke kan iagttages paa Fitful Head 

 op til 283 Meter, saa kan vi slutte, at Isdækket i det mind- 

 ste har naaet op til denne Høide. Men Øernes almindelige 

 Udseende og de tilrundede Former giver os Forestillinger 

 om en endnu større Mægtighed af Isdækket. Selve Roeness 

 Hill, Shetlands høieste Bjerg, der som før berørt naar op til 

 450 Meter, bærer det eiendommelige moutounerede Præg, 

 som er almindelig erkjendt som hidrørende fra Isskuring, 

 og overhovedet fører Øernes hele Udseende, saavel som de 

 enkelte lokale lagttagelser, hen til den Antagelse, at hele 

 Øgruppen har ligget under Isdækket, et Forhold, hvorved 

 Shetlandsøerne atter adskiller sig fra Færøerne, hvis øverste 

 Dele som Tinder har raget op over Isdækket. 



Øgruppeas Konfiguration er som alle andre Landes et 

 Resultat af forskjellige Faktorer, først af Beskaffenheden af 

 de Bergarter, der bygger Øgruppen og af disse Bergarters 

 Haardhed og Fasthed, eller deres Evne til at modstaa de 

 ødelæggende Kræfter. En haard og fast Kvartsfelsit danner 

 Øernes høieste Del i Roeness Hill. Dernæst er Konfiguratio- 

 nen betinget af de eroderende Kræfter, der har virket paa 

 forskjellig Vis efter de Bergarters Natur, der har været ud- 

 sat for deres Angreb. ^ Som paa Færøerne har Havet ofte 

 dannet steile Klififer, Huler langs Kysterne og har ofte fort- 

 sat sit Arbeide saa langt, at isolerede Klipper, »stacks«, 

 »drongs«, Færøernes Drangar fremkommer. Fremdeles har 

 den præglaciale Erosion ved de rindende Vande vistnok frem- 

 bragt Dale paa Shetlandsøerne, før disse blev dækkede a£Is. 

 Mange af de Vaager, som gaar ind paa Shetlandsøerne, er 

 ikke Klippebasiner, men deres Dannelse synes at skyldes 

 andre eroderende Kræfter end Isen. Saaledes er der enkelte 

 Vaager, som Dales Voe, Laxfirth Voeog flere, der viser sig 

 paa den øiensynligste Maade afhængig af Kalklag, idet disse 

 optræder i den inderste Del af Vaagen, og dennes Retning 



