Om Glaciationen af Shetland og Orkney. 405 



falder i det hele sammen med Kalklagenes Strög. Her lig- 

 ger den Tanke nær, at Vaagens Dannelse skyldes den Om- 

 stændighed, at Kalkstenen lettest ligger under for Våndets 

 opløsende Evne. 



Ægte glaciale Fjorde eller Klippebasiner forekommer 

 imidlertid ogsaa, og et udmærket Exempel paa samme er 

 Fjorden Roeness Voe paa Nordvestsiden. 



Det vil efter dèn foregaaende Beskrivelse af Landets is- 

 skurede Udseende, Koches moutonnées o. s. v. være overflø- 

 digt at bemærke, at Shetlaudsøerne er rig paa Indsøer og 

 Tjærn, thi disse sidste Dannelser ledsager de først nævnte 

 Fænomener overalt i Verden, thi det er altsammen Virknin- 

 ger af den samme Aarsg. Antallet af Indsøer og Tjærn 

 (Lochs) kjendes ikke, og det er vistnok aldrig talt efter, 

 hvormange der er, men det er overmaede stort. Den Maade, 

 hvorpaa er indesluttet mellem Roches moutonnées paa alle 

 Sider, fører uimodstaaeligt til den Slutning, at disse Klippe- 

 basiner er dannet ved Virkning af Is, bemærker Peach og 

 Horne. De fleste af dem ialfald er dannede under den før- 

 ste almindelige Glaciation. Foruden Søer, der er Klippeba- 

 siner, gives der flere, der er fremkomne derved, at glaciale 

 løse Masser har opdæmmet Våndet. 



Det er ovenfor vist, at Isdækket fra Norge ikke har 

 naaet frem til Færøerne, idet disse Øer kun har været dæk- 

 kede af en lokal Ismark, medens derimod Shetland viser tyde- 

 lige og talrige Tegn efter en Isstrøm, der kom op af Nord- 

 søen, passerede over hele Øgrugpen og gik ud i Atlanter- 

 havet. Førend vi gaar over til at sammenligne dette mærk- 

 værdige Fænomen med andre k endte Tegn paa en stor Ud- 

 bredelse af Is fra Norge, Sverige og Finland, vil vi korteli- 

 gen omtale nogle lagttagelser fra Orkney. 



