Om Glaciationen af Shetland og Orkney. 409 



Glacial Geology of Orkney and Shetland (Nature Vol. XVI), 

 hvor der paavises, at Øerne bærer tydelige Mærker efter Is, 

 Roches moutonnées, Skurstensler og Dalmoræner. Skurings- 

 mærkernes Retning er fra Nordvest til Sydost, som frem- 

 bragte ved en Bevægelse fra djn sidste Himmelegn. Desu,- 

 den paaviste A. Geikie Mærker efter lokale Bræer paa Hoy. 



Skuringsmærker er i det Hele ikke særdeles hyppig at 

 finde paa Orkney. Bergarterne, der let smulre op, ligger i 

 det indre af Øerne sjelden lige i Dagen, men er oftest be- 

 dækket enten med Jordsmon eller med Torv, eller selve Over- 

 fladen er opsmulret. Paa Rysterne er vel det faste Fjeld 

 undertiden blottet i pragtfulde Snit, men her er ikke den 

 oprindelige Overflade fra Istiden bevaret. De Steder, hvor 

 man kan træffe paa Skuringsmærker, er da hvor Skurstensler har 

 ligget som et beskyttende Dække over den skurede Over- 

 flade, og naar da dette Dække tåges bort, træffes Mærkerne. 

 I Bugten ved Kirkwall er der et indtil 5 Meter mægtigt Skur- 

 stensler, og under dette ligger en smukt stribet Overflade 

 med Skuringsmærker mod NV. Paa Veikanten -ved Sydost- 

 siden af Loch Stennis er før angivet af A. Geikie smukke 

 Skuringsmærker paa Skifer (Flagstone), ogsaa her med Ret- 

 ningen mod NV. At Bevægelsens Retning ikke har været 

 fra NV mod SO, men fra SO mod NV, fremgaar bedst af 

 Stødsidernes Beliggenhed paa den Gneiszone, der gaar fra 

 Stromness til Inganess. Især nær Inganess sees udmærkede 

 Stødsider vendende mod SO, et Bevis for, at Isstrømmens 

 Bevægelse er kommet ifra denne Himmelegn. I en Høide af 

 600 til 700 Fod over Havet har A. Geikie paavist vel glat- 

 tede og stribede Overflader paa Toppen af Kliffen nær The 

 Old Man af Hoy. 



Foruden de her nævnte Mærker efter en Isbedækning 

 kau og paa Orkney iagttages, hvorledes Skurstensleret eller 

 Grundmorænen, idet den pressedes frem, har bearbeidet det 

 Underlag af lagdelte Bergarter, paa hvilket den hviler. Dette 



