416 Amund Helland 



g-else, saa kan det dog vel neppe være tvivlsomt, at de er 

 flyttede ved Is, og den rimeligste Antagelse er, at de er flyt- 

 tet ved fast Is; thi skjønt det vistnok er saa, at Isbjerge nu 

 og da, skjønt sjelden, fører paa Stene, og skjønt ogsaa Drivis 

 under gunstige Omstændigheder kan lades med Stene og føre 

 dem afsted, saa maa dog en saadan Transport ved svöm- 

 mende Is betragtes som Undtagelse, og den har vistnok 

 neppe fundet Sted i stor Stil mod Slutningen af Istiden, da 

 Landet stod lavere, og hine Morænerygge langs Kysten som 

 Jomfruland o. s. v., hvilke ogsaa indeholder Blokke østen- 

 fra, er ikke dannede af svømmende Is. 



Hvad kan imidlertid have været Gründen til, at Isen har 

 ta;î:et Veien langs Kysten, istedetfor at fortsætte sin Vei mod 

 S og SO nedover Skagerak til Kattegat og Jylland? Mod 

 Syd har, som Blokkene viser. Isen fra Norge fundet Veien ud 

 over Jylland, men at den ogsaa har gaaet vestover langs 

 Kysten og rundt Næsset, fremgaar af de erratiske Blokkes 

 Udbredelse. Her maa vi erindre, at de svenske og finske 

 Ismasser udtyldte Østersøen og gik mod VSV og SV udover 

 Nordtyskland og Danmark helt vest til Holland. Det Terri- 

 torium, hvorfra hine Isstrømme næredes, var særdelrs vidt- 

 strakt, og Isstrømmene derfor vistnok meget mægtige, saa mæg- 

 tige maaske, at de til sine Tider kunde hindre de norske 

 Ismasser i det østlige Norge i at fortsætte Veien mod Syd 

 eller Sydost, og Veien langs Kysten vilde da være den, hvor- 

 paa de mødte den mindste Modstand. Paa samme Tid alt- 

 saa, som der i det sydøstlige Norge kom Isbræer ud gjen- 

 nem Dalene og Fjordene, bevægede der sig ud gjennem Ska- 

 gerak en mægtig Isstrøm imod SV, hvilken fik Tilførsel fra 

 alle hine Bræer fra Dalene og Fjordene i det østlige Norge 

 og tvang disse Bræer til at slaa ind i denne sydvestlige Ret- 

 ning, saa snart de naaede ud mod den nuværende Kyst. Paa 

 denne Maade kan hine lagttagelser af Keilhati forklares, 

 hvorefter der paa Kysterne vestefter synes at gjælde ganske 



