Om Glaciationen af Shetland og Orkney. 419 



at de moderne Bræer gjør, og- ligesom de gamle Bræer har 

 gjort dette i Fjordene og i Søerne. Dette Arbeide af de 

 norske Isstrømme har da været et dobbelt. Først et erode- 

 rende, hvor Mægtigheden var stor og Bevæg-elseshastigheden 

 stor, senere hvor de paa Grund af Afsmeltning aftog i Mæg- 

 tighed og Hastighed, et udfyldende; thi en Bræ har som en 

 Elv et Erosionsgebet og et Afleiningsgebet. Følgerne af 

 dette Arbeide vil da være et større Dyb nærmest den norske 

 Kyst, og senere ude i Nordsøen en Ophoben af løse Masser, 

 lig dem, der ligger paa den nordeuropæiske Slette, af hvil- 

 ken Nordsøens Bund geologisk kun er Fortsættelsen. Af 

 disse Grunde har Konfigurationen af Havets Bund ude i Nord- 

 sjøen vistnok været en anden før og under Istiden, end den 

 er nu, men det er ikke sandsynligt, at den skulde have havt 

 et saa stort Dyb, at de mægtige Isstrømme fra Norge skulde 

 kunne sønderfalde i Isbjerge i selve Nordsøen, og dette Re- 

 sultat, hvortil Raisonnementet fører, bekræftes ved lagttagel- 

 serne, idet Forekomsten af norske Blokke i Skurstensleret 

 ved Holderness viser, at vi har at søge Grændserne for Is- 

 dækket fjernt fra vort Lands Kyster Hvor langt mod Syd 

 deslige norske Blokke findes i England, og hvor langt de 

 kan paavises ind i Landet, er mig ubekjendt, og er vistnok 

 ikke undersøgt. Mod nord findes de ialfald indtil Scarbo- 

 rough. Men længere mod Nord og i selve Skotland forsvin- 

 der de. De Ismasser, som har udgaaet fra selve Skotland, 

 har nemlig været mægtige nok til at holde den norske Is 

 borte fra Kysterne, uden at dog Sporene af disse norske Is- 

 massers Indflydelse er udslettede. Vi kommer her til Dr. 

 CroZZs Forklaring af Skuringsstribernes Retning i Caithness^), 

 hvilken finder sin Anvendelse ogsaa paa Orkney. 



I den nordøstre Del eller rettere i det nordøstlige Hjørne 

 af Skotland i Caithness forekommer et fossilførendé Skur- 



1) Climate and Time. Gap. XXVII. 



