420 Amund Helland. 



stensler uden Lag, med iskurede Stene, men indeholdeude 

 marine Skjæl og Brudstykker af marine Skjæl. Selve disse 

 Skjæl viser Skurignsstriber. Dette Skurstensler hviler paa 

 Lag tilhørende Old red, og disse underliggende Lag er sku- 

 rede af Is. Retningen af Skuringsmærkerne viser, at den 

 Is, der har efterladt dem, maa være kommen op af Havet, 

 thi Retningen er sydøstlig-nordvestlig, en Retning, der 

 næsten danner en ret Vinkel med Mærker, som Ismasser kom- 

 mende fra det indre af Skotland, vilde have efterladt sig. 

 Ved Berriedale i den sydlige Del af Caithness gaar efter 

 lagttagelser af A. Geikie og B. N. Peach- Skuringsmærkerne 

 mod NO ud i Havet, men nær Dunbeath, 6 eng. Mil længer 

 mod NO, kommer Striberne op af Havet gaaende mod N 15 

 til 10° mod Øst. Saa snart Striberne begynder at komme op 

 af Havet, optræder Skjæl lerne i Skurstensleret. I den nord- 

 østligste Del af Caithness fra Dunkansby Head til ned mod 

 Wick, er Retningen af Mærkerne i det Hele nordvestlig. 



Denne Forekomst af Skurstensler med Skjæl og den 

 mærkværdige Retning af Skuringsmærkerne har Dr, GroU 

 forklaret paa følgende Maade: Det kan ansees som en paa- 

 vist Kjendsgjerning, at Skotland under den strengere Del af 

 Istiden laa under et Isdække af betydelig Mægtighed; den 

 store Ismasse, der gik ud i Nordsøen paa Østkysten af Skot- 

 land, kan ikke have været mindre og var sandsynligvis mere 

 end 1000 til 200 ' Fod mægtig, og der er da Spørgsmaal om, 

 hvorledes det gik med denne Ismasse, naar den kom ud i 

 Havet. Det har tidligere været anseet for gi vet, at den blev 

 sønderbrudt i Isbjerge, men den ringe Dybde i Nordsøen vi- 

 ser, at en saadan Procès vil være helt umulig. Dybden i 

 den engelske Kanal er blot omtrent 20 Favne, og skjønt den 

 gradvis tiltager til 40 ved Moray Fjorden, saa maa vi dog 

 gaa vestenfor og nordenfor Orkney og Shetland, før vi naar 

 Linien for 100 Favne. Saaledes er den midlere Dybde i 

 Nordsøen ikke over 40 Favne, hvilket vil vare utilstrækkelig 



