Om Glaciatioiien at' Shetland og Orkney. 425 



dækket^). Senere har lokale Bræei holdt til ogsaa paa denne 

 Øgruppe, udeu at dog disse naaede noget betydeligt Om- 

 tang. 



Endnu videre mod SV gik det irske Isdække ud i At- 

 lanterhavet. Ogsaa i Irland kan man adskille en lokal og 

 en almindelig Glaciation, af hvilke den sidste er den ældste. 

 I Irland næredes Isen ikke hovedsagelig fra Landets høieste 

 Egne, men mærkelig nok ligger der et lavere Distrikt i Øens 

 nordlige Del, strækkende sig tversover Øen, og fra dette Di- 

 strikt gik Isen ud i modsatte Retninger. Dette cen- 

 trale iReservoir eller Kilde for Isstrømmene er sandsynlig- 

 vis ikke mere end 4 til 500 Fod over Havet i Middeltal, og 

 fra dette bevægede Isstrømmene sig mod. Nord, mod 

 Syd og mod Vest, sættende over Sletterne, mærkværdigt iiaf- 

 hængigt af de lokale Uregelmæssigheder paa Overfladen og 

 kun afbøiet fra sit retliniede Løb ved høie Fjeldskraaninger, 

 rundt hvilke den bevægede sig, og undertiden steg de opad 

 samme, gaaende over de mindre Høider, som laa i Veien. 

 Denne Is fortsatte sin Vei, indtil der ved Havet sattes en 

 Grændse for samme-). 



Om vi nu efter dette skulde drage en Grændse for det 

 store Isdække fra Nordeuropa i dettes nordvestlige Del, da 

 vilde denne Grændse blive vestenfor Kysten af Irland, Hebri- 

 derne, Nordskotland, Orkney og Shetland og herfra i nord- 

 østlig Retning udenfor den norske Kyst langs Skraaningen 

 af det store Basin i det norske Hav. Foran den nordlige 

 Del af den norske Kyst har Israasserne sandsynligvis ikke 

 gaaet saa lange Strækninger ud i Havet, førend de sønder - 

 brødes til Isbjerge ; thi i Havet foran disse Kyster finder man 

 Dyb paa 500, 1000 Favne og mere, i ikke meget betydelig 

 Afstand fra Landet. 



•) On the Glacial Phenomena of the Long Island or Outer Hebrids. 



Quart. Journ. of Geol Soc. 1878. 

 =•) E. Hi 11: The Physical Geology and Geography of Ireland. 



