Kontinentalglaciation og lokalnedisning. 9 



kosmogenetisk theori tilhører naturligvis det omraade af den 

 glacialgeologiske forskning, hvor spørgsmaalet bliver om 

 glaciationeas aarsag, og da bør vi ikke være for strenge 

 lige over for Esmark, naar vi gjenkalder i erindringen den 

 diskussion, som endnu paagaar om «istidens» eller «istider- 

 nes» aarsag. 



Hovedsagen er, at Esmark har været opmærksom paa 

 en flerhed af de mærker, som man har efter en tidligere 

 kontinentalglaciation, at han har angivet den rigtige grund 

 til disse mærker og endelig ikke mindst, at det netop var 

 ved en sammenligning mellem disse mærker og fænomener, 

 han iagttog ved nuværende bræer, at han drog den for sin 

 tid saa langt fremskredne slutning. 



Havde glacialgeologiens ud vi kling i vort land fortsat i 

 det spor, som Esmark henviste til, og ud fra den af ham 

 allerede vundne erfaring, saa vilde uden tvil nordmændene 

 have kommet til at indtage en ganske anden plads i glacial- 

 geologiens historie, end tilfældet blev. 



Men tidens aand var en anden. Det var S ef ström, som 

 med sin theori om rullestensflommen ligesom bandt et slør 

 for den skandinaviske glacialgeologs øine. Imidlertid gav 

 denne theori stødet til, at i den nærmest efterfølgende periode 

 navnlig skuringsfænomenet blev studeret med megeu iver. 

 I vort land var det især Hør bye, som paa dette omraade 

 indlagde sig en stor fortjeneste. Hør bye var, hvad man 

 kunde kalde en fuldblods Sefströmianer. Imidlertid maa 

 man beundre den nøiagtighed, hvormed hans talrige iagt- 

 tagelser er udført; og den objektivitet, som præger dem, er 

 det naturligvis ogsaa, der betinger, at de endnu den dag idag, 

 da den theoretiske grundanskuelse paa dette felt er en helt 

 anden, danner et ypperligt materiale, naar man vil studere 

 bevægelsen i det isdække, som engang laa over den skandi- 



