Kontinentalglaciation og lokalnedisning. 27 



Drommen (Sveriges geol. undersokning Ser. C. nr. 70, Pag. 

 30—31). 



I hvilken udstrækning setefænomenet inden det nordlige 

 Østerdaleus omraade gaar ind under morænekategorien, ind 

 under begrebet fluvioglaciale dannelser, akkumulation og 

 evorsion, eller i hvilken udstrækning det er af rent lakustrin 

 karakter, er endnu ikke i detalj erne udredet, men at dette 

 sidst nævnte forhold i særlig og udstrakt grad gjør sig 

 gjældende inden dette omraade, er vistnok utvilsomt. Og 

 til hvilken gruppe fænomenet for saa vidt bliver at henføre, 

 kan heller ikke i sin almindelighed underkastes nogen 

 rimelig tvil — at der kan findes enkelte rent lokale rester 

 efter morænesjøer, influerer ikke den glaciolakustrine karakter. 



Vi befinder os derfor her paa strækningen nærmest 

 Atna station inden et meget interessant omraade, hvis 

 nøiagtige detailundersøgelse vilde være af stor betydning. 

 Det maa vistnok blive her, man maa søge sit udgangspunkt 

 ved forsøget paa at opklare de interessante og mangeartede 

 fænomener, der staar i nærmere eller fjernere forbindelse 

 med de vekslende forhold, som inden dette strøg nødven- 

 digvis maa have gjort sig gjældende i afsmeltningstiden. 



Vi staar her ligeoverfor en mængde kjendsgjerninger, 

 der synes mig at antyde, at de ovenfor nævnte forskere 

 trods sine omhyggelige og værdifulde iagttagelser dog maa 

 have taget feil i tydningen af disse — maa have tillagt 

 den af dem paaviste «grænselinje» en noget feilagtig be- 

 tydning. 



Vi maa sikkerlig gaa tilbage til en tid, der ligger 

 adskillig f orud for raperioden, for at kunne faa en isskillinje, 

 hvis omtrentlige forløb kunde følges saaledes ; Fra Jotun- 

 heimens østlige del over til ßond ernes Centralparti og 

 videre forbi store Sølen mod Fæmuns sydlige del. Som 



