Kontinentalglaciation og lokalnedisning. 47 



For at give et indblik i bygningen af en saadan lyg 

 vedføier jeg et skitseret vertikalprofil (Fig. 2), der gaar i 

 sydvest-nordøstlig retning, altsaa omtent lodret paa ryg-gens 

 længderetning. Først har man en skal (a) af delvis vasket 

 materiale, der synes at danne en mellemting af morænegrus 

 og sand. Under denne skal kommer en bygning af forskjel- 

 lige gruszoner, der ved første øiekast synes at udgjore et 

 kaotisk virvar, men ved nøiere betragtning og kombinatiou 

 af de mere ensartede elementer ikke kan opf åttes ander- 

 ledes end som en under hydrostatisk tryk foregaaet afleiring 

 og erosion, vel at mærke gjentagne gange. Det grundlag, 

 hvorpaa ryggen hviler, dannes af en bundmoræue (n) med 

 typisk bundmorænemateriale, men paa sine steder med an- 

 tydning til en noget uregelmæssig opbygning i skikter. 

 Tilhøire i profilet stikker et parti af den typiske bund- 

 moræne (m) op, med typisk bygning og typisk materiale, 

 grus indtil tre decimeter store blokke. Over følger saa en 

 afleiring (h) af sandigt materiale med ertestoi-t til nøddestort 

 vasket grus; men i denne masse forekommer indleiringer af 

 uregelmæssig form og utydelig udviklede begrænsninger — 

 disse indleiringer dannes snart af et noget grovere materiale 

 (g) med indtil nævestore stene, alt vasket, snart af en ren 

 sand (j). Tildels har man ogsaa indleiringer (i) med ganske 

 fin sand svarende til, hvad De Ge er har betegnet som 

 «stoft». Til venstre i profilet (c) har man en afleiring af 

 vasket grus, snart finere snart grovere med nøddestort 

 materiale, og her fremtræder snart en mere tydelig, snart 

 en mere utydelig skiktning, og mere eller mindre konformt 

 med denne findes indleiret linseformede partier af vasket og 

 slammet materiale, snart noget grovere (b), snart som en 

 meget fin sand (e) eller «kviksand». Eiendommelig er det, at 

 man finder et par stribeformede ansamlinger af fint, sand- 



