g J. Bekstad. 



Ifølge det geologiske kartblad Gausdal staar et kon- 

 glomerat af lignende beskaffenhed i Evenvoldkampen og langs 

 østsiden af Vestre-Gausdal op til Bø-gaardene. Paa dalens 

 vestside staar samme bergart fra Rophaugen og sydover 

 langs vestsiden af Augedalen og Saksumdalen ned til Birid 1 ). 

 Nedefter Østre-Gausdal iagttoges ingen blokke af dette 

 konglomerat, men ved Hove, 4 km. nordenfor Lillehammer, 

 saaes et par. Heraf maa vi slutte, at isstrømmen fra Vestre- 

 Gausdal har bevæget sig nedefter Augedalen og Saksum- 

 dalen til Mjøsbassinet, noget der er i god overensstemmelse 

 med den retning, skuringsstriberne anviser, thi en ret unie 

 fra det nederste af Vestre-Gausdal til Saksumdalens ende 

 ved Mjøsen danner en vinkel med Meridianen paa 45°, eller 

 den løber fra NW mod SO. 



De almindeligst forekommende fiytblokke bestaar af 

 gabbro og af lysegraa granit. De optræder nedefter hele 

 Gudbrandsdalen og over hele den strækning, jeg befor paa 

 vestsiden, til henimod Jotunfjeldene. Med hensyn til Gabbro- 

 blokkene kan der ikke være tvil om, at de for største parten 

 stammer fra de vældige masser, man har af denne bergart 

 i Jotunfjeldene; nedefter Gausdal maa ganske vist gabbro- 

 partiet ved Espedalsvandet have ydet sit bidrag. 



Hvad graniten angaar, saa taler dens udbredelse, idet 

 blokke af denne bergart findes omtrent overalt i trakten, 

 hvor vi støder paa gabbroblokke, for, at de har sit udspring 

 fra den samme egn som gabbroen. Under min reise sidste 

 sommer stødte jeg tre steder i trakten lige paa østsiden af 

 Jotunfjeldene paa granit i fast fjeld. I foden af Hedals- 

 muen staar saaledes hvidgraa granit, der fuldstændig ligner 

 bergarten i de løse blokke. Ovenfor bestaar Hedalsmuen, 



l ) Confr. Gausdal, Norges geolog, undersøgelse, Iv. 0. Bjørlykke 

 Pg- 9. 



