Mærker efter istiden i Gudbrandsdalen. 9 



saavidt jeg fik anledning til at se det, af kvartsitisk bergart, 

 der paa grænsen mod graniten var stærkt metamorfoseret. 



Ved Staalan sæter, omtrent 9 km. fra Hedalsmuen i 

 nordvestlig retning staar atter en lignende graa granit i 

 bergknauserne omkring sæterhusene, og endelig saaes der 

 gange i gabbroen ved Flysæter af en hvid aplitartet granit. 

 Den har sukkerstruktur, og glimmeren i den bestaar, saavidt 

 det makroskopisk kunde sees, af muskovit. 



Ved Sikkilsdalen og Bessesæter saaes ingen blokke af 

 granit, men ved Hinøglelid sæter og paa Skalfjeld vestenfor 

 Kampesæter optræder de. Ligeledes har vi dem atter i 

 Bæverdalen og i Skiaaker ved Aandstad og under Høiberget. 



I »Udsigten over det sydlige Norges geologi« omtales 

 pg. 184 og 185 granitgange paa følgende steder i Jotun- 

 fjeldene : Ved Bygdin, i Heimdalshø, i Kirken mellem Leir- 

 dalen og Visdalen og i Galhøpiggen. 



I Skiaaker forekommer der flere steds blokke af gabbro 

 og af kvartsitartet bergart. Moderkløften for disse ligger 

 utvilsomt i retningen mellem sydøst og øst, thi paa den 

 kant er der betydelige felter af disse bergarter. Bloktran- 

 sporten viser altsaa, at bevægelsen her har gaaet i en retning, 

 der falder sammen med den af skuringsstriber og stødsider 

 anviste. Gabbroblokkene gaar vestover til Nysæter og Grjotlid, 

 medens de af kvartsit ikke kunde paavises længere vest end 

 til Forberg og Flækkøi. 



Ved Kvisberg i Vestre-Gausdal ligger der blokke af 

 gneis og af en graahvid bergart, der er beskrevne i Den 

 geolog, undersøgelses aarbog for 92 og 93 pg. 65 

 under navnet Dalbakkens gabbrobergart. Gneisblokkene 

 stammer antagelig fra det parti, man har af denne bergart 

 omkring Ruten. Retningen herfra til Kvisberg ligger mellem 

 40 og 50° S — O, saa den er i fuld overensstemmelse med 

 skuringsstribernes udvisende. 



