Mærker efter istiden i Gudbrandsdalen 13 



runde stene, der tildels er meget store. En flerhed af stenene 

 bestnar af gabbro i forskjellige rarieteter, hvoriblandt ogsaa 

 stribede forekommer. Foruden denne bergart findes der i 

 morænen blokke af lysegraa granit, kvartsit og gl. skifer. 

 Paa vestsiden af elven mellem våndene saaes der tre kegle- 

 formige fordybninger i morænen 9 à 10 m. i tvermaal. Disse 

 er antagelig fremstaaede ved, at der har været isolerede is- 

 partier indesluttede i morænemasserne; naar de smeltede 

 bort, fremkom der fordybninger ved grusets indstyrtning. 



Fra nordenden af Olstappen er der mægtige masser af 

 grus nedefter dalen langs Yinstra, og de stupbratte mæler, 

 elven har skaaret i disse masser, viser, at dette parti af 

 Yinstras dal ved slutningen af istiden har været fyldt til en 

 høide af 100 m. over den nuværende dalbund af morænegrus. 

 Nedenfor Kampesæter har en liden bæk skaaret en dyb kløft 

 i disse morænemasser. Siderne i denne kløft er fleresteds 

 lodrette, som om de skulde beståa af fast berg og ikke af 

 morænegrus. 



Beboerne paa gaardene omkring beretter, at bækken 

 begyndte først at skjære her under en stor flom i slutningen 

 af forrige aarhundrede, noget der ikke synes urimeligt, da 

 hele udseendet hos denne dalkløft tyder paa, at den maa 

 være en forholdsvis ny dannelse, Nede ved den lille bæk 

 i bunden ligger der en mængde større og mindre stene med 

 særdeles friske og tydelige skuringsstriber. 



Under morænen i siderne af dalkløften sees der lag af 

 sand og 1er. Naar man kommer et stykke ned i moræne- 

 masserne, faar de antydning til lagning, og denne synes at 

 være konkordant med de underliggende sandlag (se forøvrigt 

 hosstaaende profil), fra siderne af den dalkløft, som her er 

 skaaret ned igjennem morænemasserne. 



