Norske ei'tsforekomster. 9- 



forholde særdeles frugtbar jord ^). Aarsagen hertil kan selv- 

 følgelig ikke ligge i klimatologiske difFerancer, men maa 

 være at søge i forholde, som staar i direkte forbindelse med 

 bergarternes petrografiske natur. — I sin almindeligbed maa 

 vegetations-rigdommen under lige klimatologiske eller fysiske 

 betingelser afhænge af den grad, hvori de enkelte bergarter 

 ligger under for opsmuldring og forvitring, og endvidere af 

 undergrundens vekslende chemiske sammensætning (kalk-, 

 fosforsyre-gehalt, osv.) paa de forskjellige steder. Vore tire 

 typer fører, efter mikroskopisk undersøgelse, nogenlunde 

 samme forhold mellem de ordinære syrer og baser; i norit- 

 gangene kan der være lidt mere kiselsyre tilstede end ellers, 

 i diabasgangene omvendt lidt mindre, men variationerne heri 

 og i den indbyrdes proportion mellem baserne kan ikke være 

 af nogen principielt afgjørende betydning. Derimod er der 

 et andet rent chemisk moment, som vi maa tage hensyn til: 

 apatit-, altsaa fosforsyre-gehalten veksler stærkt hos vore tire 

 bergarter. Den lyse norit indeholder i den grad lidet apatit, 

 at man kan gjennemse en hel del mikroskopiske præparater 

 uden engang at kunne opdage et eneste apatit-individ; den 

 mørke norit (fra f.ex. Hitterø, Abildsnæs) derimod fører 

 apatit omtrent i samme mængde som vanlige eruptiver; norit- 

 gangenes bergart maa regnes at være forholdsvis apatitrig, 

 og diabasen endelig holder ganske paafaldende meget apatit 

 (det sidste er allerede bemærket af H. Rosenbusch, 1. c). 

 Den lyse norit er yderst lidet opsmnldret i overfiaden, den 

 mørke er üoget mere, medens omvendt noritgangene''^), som 

 allerede berørt, modstaar denudation bedre end de to egent- 



^) Om hver enkelt bergart karakteriseres ved særskilte planter, maa at- 



gjøres af botanikere; jeg holder mig kun til vegetatiouens større eller 



mindre frodighed. 

 '^) Disse fører meget hyppig kvarts som ordinær bestanddel, hvilket vel 



har bidraget til at gjøre dem relativt modstand- dygtige mod tidens 



tand. 



