28 I- H. L. Vogt. 



af titanjern med nogle labradorindivider og en del skarp- 

 kaotede noritbrudstykker; lidt ned i gruben udsender boved- 

 gangen en ret paa dybet stikkende biaare. Grænsen mellem 

 titanjernet og den tilstedende, lyse norit er oftest skarp, hist 

 og her endog formidlet ved serpentin- og kalkspath-sletter; 

 paa enkelte steder, navnlig i det liggende i grubens nedre 

 del, synes malmen derimod at optage en del labrador og 

 hypersthen, begge i store individer, saa man tilslut faar en 

 masse, der har stor lighed med de grovkornige labrador- 

 hypersthen-titanjern-gange; mellem disse sidste og de rene 

 titanjern-gange skulde der følgelig ikke være nogen principiel 

 differance i geologisk henseende. Hvorledes det dog hermed 

 nøjere i detaillen forholder sig, kan jeg ikke give sikker 

 oplysning om, da jeg ikke kunde faa gode observationer 

 nede i den mørke, for 10 aar siden nedlagte grübe. — Gangen 

 ved Øvre Blaafjeld har oftest en mægtighed af 2 —4 m. 



De fleste øvrige forekomster i Blaafjeldet er ikke fuldt 

 saa regelmæssig pladeformige som den netop beskrevne, 

 men mere stok- eller klump-lignende, jævnlig med m.inge 

 forgreninger. »Platform« grübe og »Nedre Blaafjeld« grübe 

 er anlagte paa to fladt faldende nyre-partier, med længde- 

 retning (strøg) omtrent ret paa dalsiden (papirets plan paa 

 fig. 41); forekomsterne kan opfattes som en slags stokke 

 eller linealer, med omtrent horizontal længdeaxe og lidt side- 

 stupning mod vest. De afbyggede rum har kolossale dimen- 

 sioner; ved »Nedre Blaafjeld« har vi saaledes en grubeaabning 

 (»port«) af ca. 15—20 m.s højde og bredde; stokken er af- 

 bygget ca. 80 m, ind i fj eldet. 



Vedrørende de andre gruber i fj eldet henvises til profil- 

 skitsen, fig. 41 ; vi skal her kun gjøre opmærksom paa, at 

 forekomsterne næsten uden undtagelse har samme strøg, og 

 at faldet næsten overalt gaar i samme retning, om det vist- 

 nok er noget vekslende i størrelse; endelig har vi at betone, 

 at titanjern-gangene i det hele og store er nogenlunde lige- 



