60 I. H. L. Vogt. 



Oppe paa toppen af Grubeaasen, VSV for de steder^^. 

 hvor driften nu gaar for sig, træffer vi en hel del ældgamle 

 grubehul, navnlig efter lejeformige gange, som formentlig 

 danner fortsættelsen af hovedgruben, Howard- og Johannes- 

 gangene. I den første tid, »efter at ertsfeltet blev fundet 

 (i det 17de aarh.), arbejdede man mest paa gangene eller 

 gangpartierne paa aasens top, men senere har man flyttet 

 sig længere og længere ned mod foden, — Paa kartskitsen 

 er angivet i den her foreliggende del af aasen et tog gange 

 af retning ONO, skjærende skiferen under en vinkel af 

 ca. 70°. Ved den vigtigste af de hidhen hørende skjærp eller 

 gruber, nemlig »Prinsen grübe« (P paa kartet) optræder en 

 hel del smale, indbyrdes parallelle kvartsgange, som følger 

 nogenlunde regelmæssig efter hicanden med et mellemrum 

 af ca. 0.2—0.5 m. (omtrent som paa Klovereidnuten), og som 

 fører kobberkis med lidt brogetkobber. Grangvæggene er 

 beklædte med muscovit, og den kvartsrige, lyserøde gneis, 

 som gjennemsættes af toget, er desuden i en smal zone langs 

 gangene impregneret med den samme slags glimmer (se 

 herom nøjere under afsnittet om metamorfosen af granit og 

 granitgange ved ertsgangene). 



Ved et flygtigt besøg ved Aamdals gruber vil man let 

 komme til det resultat, at kobberkisen skal være af sedimentær 

 oprindelse, dannet samtidig med de omgivende skifere; man 

 vil næsten uvilkaarlig ledes hertil ved det faktum, at de tre 

 vigtigste forekomster, hvis udgreninger saa let oversees, over 

 deres hele udstrækning holder sig til bestemte skiferniveauer. 

 Vi skal dog se, at kisen maa være af yngre dato. — For 

 det første maa de tidligere omtalte udløbere (»springgange«) 

 tillægges stor theoretisk betydning; de kan ikke forklarts 

 som en slags udpresninger af en éventuel sedimentær masse, 

 idet de er meget store og udstrakte, idet de videre optræder 

 med indbyrdes lovmæssighed, og idet de endelig udøver en 

 forædlende indflydelse paa selve hovedgangens ertsføring. 



