Norske ertsforekomster. 6S- 



en værdi paa stedet af ca. kr. 110 pr. ton, o: hver m 2 gang- 

 flade giver et brutto-udbytte af ca. kr. 33 ^). — Pr. aar produ- 

 cerer hver arbejder (minerer, fordrer, skejder osv.) i middel 

 ca. 9 ton malm. De samlede mineringsudgifter pr. m^ gang- 

 flade er i middel ca. kr. 15, pr. ton altsaa ca. kr. 50. 



Forekomsten ved Guldnæs (pl. VJ, fig. 51), som er be- 

 liggende paa en fremspringende odde paa SV-siden af Sunds- 

 barmvandet, Silgjord præstegjæld, kan i korthed betegnes 

 saaledes: 



Ertsen, nemlig kobberkis og brogetkobber, sidder i et 

 fint forgrenet netværk af kvarts-kalkspath-aarer, der tilsam- 

 men danner et langt og temmelig bredt ertsdrag, som over- 

 skjærer den i egnen herskende kvartsskifer under en vinkel 

 paa ca. 35—40° (se kartskitsen '*) ), og som i det hele og 

 store gaar parallelt med et sæt grønstengauge. 



Ved Guldnæs optræder, saavidt jeg kunde se, ikke andre 

 ertser end kobberkis og brogetkobber; specielt betones, at 

 svovlkis her som ellers i de vanlige Thelemark'ske kobber- 

 ertsgange synes fuldstændig at mangle. — Kobberkisen og 

 vel navnlig brogetkobberen ved Guldnæs udmærker sig, efter 

 de gamle beretninger, ved en efter vore forholde usædvanlig 

 stor sølvgehalt; af de foreliggende procentangivelser i de 



^) Til sammenligning anføres, at samtlige gruber i Freiberg-distriktet i 

 de tre decennier 1851-61, 1862—71 og 1872—81 pr. m^ gangflade 

 har leveret erts til værdi resp. kr. 35. 55, 41.60 og 45.90. (Efter Gott- 

 schalk, Jahrb. f. d. Berg- und Hüttenwesen Sachsens 1883). Driften 

 i Freibergs dybe gruber er forholdsvis dyrere end ved Aamdal. 



''■) Denne er optaget af mig, ved hjælp af kompas og metermaal, under 

 et to-dages ophold paa stedet (juli 1884), — Marken er temmelig 

 bar, saa skiferens strøg oftest med lethed kunde følges over lange 

 strækninger. 



