64 I- H. L Vogt. 



udvundne produkter sluttes, at ertsen i middel maa holde 

 ca. 100 dele kobber mod med rundt tal 0.66—0.75 dele sølv^). 



Paa den SVstre side af Sundsbarmvandet anstaar kvarts- 

 skifer, med lidt glimmer og talk, i regelmæssige, jævne lag, 

 af strøg N 10—35° til V og fald mest ca. 60-75° mod VSV; 

 uaar vi kommer ned mod Kivledal og Skorve, afløses 

 kvartsskiferen af mægtige kvartskonglomerater, som ofte er 

 pressede. 



Ved det første blik paa de oppe i dagen tilgjængelige 

 grubevægge vil man let komme til at tro, at ertsen optræder 

 indsprængt mellem de forskjellige skiferes lag, dannende 

 et slags sedimentære falbaand. Man ser dog snart, at 

 ertsen sidder inde i et virvar af smaa kvarts-kalkspath- 

 aarer, som paa kryds og tvers sætter gjennem skikterne, og 

 hvorfra der kun undtagelsesvis udgaar striber ind mellem 

 lagene. Den skiferzone, som paa denne maade er bleveu 

 ertsførende, følger ikke lagningens strøg, men danner med 

 samme en ikke ubetydelig vinkel^), se kartskitsen, fig. 51. 

 Nogen skarp grænse mellem ertszonen og de tilstødende lag 

 foreligger ikke; det lader sig følgelig ikke gjøre at angive 

 feltets længde og bredde med absolut sikkerhed. Kun saa 

 meget kan vi give oplysning om: afstanden mellem den 



^) Af M. T. Briinnichs »Historiske Efterretninger om Norges Biergverker 

 fra 1516 til 1623« (udkommet i 1819), — som navnlig omhandler de 

 ældste Thelemark'ske værk, — meddeles følgende citater: Pag. 121. 



1 en uge blev ved Guldnæs fremstillet 19 ctn. kobber, som indeboldt 

 40 mark sølv o; LosVo sølv; — pag. 133. 70 ctn. kobber og pr. ctn. 



2 mark sølv o: 1" o; — pag. 184. 14 ctn. 35 <§ kobbersten og pr. ctn. 

 kobbersten 1 mark o: O.s "/»; — pag. 40 i bilaget. 14 ctn. kobber og 

 deri 17 mark 8 lod sølv o* O.es "/u, samt 12 ctn. kobbersten à 12 lod 

 o: 0.;i8 7«- Ved den metallurgiske udvinding. som gik for sig ved den 

 i gamle dage anvendte seigring med bly, tabtes relativt mere kobber 

 end sølv; ertserne indeholdt altsaa oprindelig forholdsvis mindre af 

 det sidste metal, end ovenstaaende tal angiver. 



^) Det sidste moment er bleven overseet af f ex P. Berter (Zeits d. D. 

 geol. Gesells. 1871). 



