Norske ertsforekomster. 69 



stikker de smaa ertsaarer et lidet stykke, nemlig 1 m. eller 

 lignende, ind i skiferen ved siden. — Om granitens omvand- 

 ling til greisen langs ertsgangene, se særskilt afsnit i det 

 følgende. 



Af øvrige forekomster i den her foreliggende del af 

 Thelemarken (nemlig Skafse og øvre del afFyrrisdal V og S 

 for Klovereidnuten— Skredvandets granitfelt) har jeg besøgt: 



Grussen grübe, et par kil om. V for Moberg. Ogsaa paa 

 dette sted er ertsen (kun brogetkobber) knyttet til en granit- 

 gang, af mægtighed og udseende som den ved Mosnap. 

 Ertsen sidder, omtrent som ved sidstnævnte lokalitet, i kvarts- 

 aarer, som dels krydser over granitgangen (efter Næsmark- 

 typen), dels følger længdespalter i samme. Graniten er her, 

 i endnu stærkere grad end paa de øvrige steder, omvandlet 

 til greisen langs ertsgangene. 



Fig. 55, pl. VII (skjærp lidt V for Eikland, nær Klovereid, 

 se fig. 25 i den tidligere afh.) gjengiver en direkte fra Klove- 

 reidnutens granitmassiv udspringende granitgang (apofyse), 

 som er gjennemsat af smaa ertsgange (kvarts med kobberkis), 

 der gjerne fortsætter et par m. ind i kvartsskiferen ved siden. 

 Gangvæggene er her, aldeles som ved det nærliggende felt 

 paa Klovereidnuten, beklædte med muscovitkrystaller, side- 

 stenen er bleven rig paa lys glimmer, og ertsspalterne har 

 beggesteds fuldstændig den samme habitus; forskjellen er 

 kun, at ved den ene lokalitet gaar spalterne gjennem granit, 

 ved den anden derimod gjennem granitgang med tilstødende 

 skifer. 



De theoretiske slutninger, som vi naaede frem til i den 

 tidligere afh., bestyrkes i ikke uvæsentlig grad ved de nys 

 leverede detailbeskrivelser: metalforbindelserne, der sand- 

 synligvis er fremkomne som eftervirkning efter graniteruptionen, 

 har i nærheden af eruptions-centret, nemlig partiet Klovereid- 



