Norske ertsforekomster. 85 



Bergarten er lys graagrøn, oftest ikke fuldt saa grov- 

 kornig som vanlig granit; strukturen er i almindelighed ren 

 niassiv, hist og her dog ogsaa stærkt folieret; endelig op- 

 træder bergarten i alle fald et sted, nemlig i en ganske 

 liden knause omtrent midtvejs mellem Bleka og Barstad 

 gruber, med en typisk kuglestruktur, se herom mere senere. 

 De konstituerende mineraler er: hornblende, en varietet (den 

 hyppigste) grøn med blaaligt skjær, en anden lysegrøn ; 

 undertiden med en mængde sorte, støvformige interpositioner, 

 mest i stærkt fillede individer og individgrupper; Uotit^ 

 rigelig, om end ikke i den grad som hornblenden; kvarts, 

 tilstede i temmelig stor mængde; plagioklas, som efter ud- 

 slukningsforholdene maa tilhøre et af de sureste yderled 

 (oligoklas); en del orthoMas og mikroklin; apafit, mest i tem- 

 melig store krystaller, med mange fine interpositioner, er 

 ganske paafaldende hyppige); tifanjern, der næsten uden 

 undtagelse er omgivet af en smal bræm af smaa titanit- 

 krystaller, der maa være fremkomne ved sekundær dekompo- 

 sition af titanjernet; endelig noget svovlkis, zirkon og magnetit. 

 Som forvitringsprodukter ser vi hist og her lidt kalkspath 

 og epidot. — Af hensyn til den i det følgende omhandlede 

 metamorfose langs ertsgangene vil vi her udtrykkelig betone, 

 at muscovit ikke optræder i den normale bergart. Heller 

 ikke augit iagttages i nogen af de foreliggende præparater; 

 af hensyn hertil og paa grund af de ikke uvæsentlige mængder 

 af kvarts, Orthoklas og mikroklin fremgaar det, at vor berg- 

 art tilhører de dioritled, som staar nær mod overgangen til 

 granit (hornblendegranit); paa den anden side er dog plagio- 

 klas- og hornblende-mængden saa overvejende, at det ikke 

 kan være tale om at indordne bergarten under granitgruppen. 

 Af de nys gjengivne iagttagelser følger uden videre, at 



^) Det store kvartsdiorit-felt ved Bleka — Barstad har meget frodig vege- 

 tation og er relativt vel opdyrket, hvad muligens kan komme af under- 

 grundens usædvanlig store fosforsyre-gehalt. 



