98 I- H. L Vogt. 



kobber og i kvartsmasse med lidt erts (fra Størslaat & Kroks- 

 mjv, Hvideseid, se den tidl. afh., og fra Klovereidnuten, se i 

 dette afsnit) '). — Under beskrivelsen af Dalane-feltet paa- 

 vistes det, at sølv, vistnok i smaa mængder, er et af de 

 mest karakteristiske metaller paa de Thelemark'ske gange, — 

 og det samme er efter al sandsynlighed ogsaa tilfælde med 

 guidet, kun er der den forskjel, at dette oftest er endnu 

 meget mere sparsomt fordelt. 



Der er følgelig med hensyn til ertserne og relationen 

 mellem de enkelte metaller i principet fuld overensstemmelse 

 mellem Svartdals-gangene paa den ene side og den normale 

 Thelemark'ske ertsformation paa den anden; i detaillen deri- 

 mod er der afvigelser, men disse er dog kun af kvantitativ 

 natur, altsaa i theoretisk henseende uvæsentlige. 



Ogsaa gangmineralerne er i det hele og store fælles ior 

 Svartdals-feltet og den øvrige del af Thelemarken: kvarts 

 spiller overalt en stærkt fremskudt rolle, videre kommer 

 kalkspath og jernspath samt silikater (turmalin, muscovit, 

 epidot, kanske flere); om de sidste er specielt at mærke, at 

 muscovit af nøjagtig samme udseende og desuden optrædende 

 under de samme lokale forholde (nemlig som beklædning af 

 gangvæggene) forefinder vi i Svartdal paa den ene side og 

 ved de i granit eller granitgange opsættende gange, med 

 typus Klovereid — Næsmark, paa den anden; epidot er ogsaa 

 paavist paa adskillige steder; kun turmalin synes at danne 

 en undtagelse ^), men dette kan ikke tillægges nogen større 

 betydning ^). 



^) Efter privat meddelelse fører en temmelig lang og mægtig, typisk 

 brogetkobber-gang i nærheden af Hitterdalsvandet saa meget guid, at 

 det for alvor har været paa bane at drive den paa guid. — Desværre 

 kjender jeg ikke til detaillerne. 



") Saavidt erindres findes der lidt turmalin i gangene ved Langvatn 

 skjærp, pr. Kobbernuten, Bykle. 



^) Tidligere har vi gjort opmærksom paa den store lighed mellem de 

 Thelemark'ske kobberertsgange i granit og de typiske tinstenfore- 



