14A J^c. G. Otto. 



samt Amido- og Svovlforbindelser, og da Methoderne til 

 deres Fremstilling ikke er forskjellige fra de, som Kemien 

 betjener sig af ved Synthesen af samme Slags Stoffe, der 

 ikke forekommer naturligt, kan de for en stor Del behand- 

 les under et. Men desnden paatræfFer man i Naturen Stoffe, 

 hvis Bygning er saa kompliceret, at de ikke direkte kan 

 indrangeres under nogen bestemt Klassifikation, i alle Fald 

 ikke hvad Methoderne til deres Fremstilling angaar. 



Kulvandstoffe, saa vel normale Parafiner som Olefiner 

 og aromatiske Kulvandstoffe forekommer udbredt i Naturen. 

 De første og tildels Olefinerne findes i Mængde i amerikansk 

 og kaukasisk Petroleum samt i Jordvox og danner sig ofte 

 ved Forraadnelse, Grj æring og tør Destillation af natarligt 

 forekommende Stoffe, og mange af de sidste er Bestanddele 

 af ætheriske Olier og ligeledes Dekompositionsprodukter 

 af høiere organiske Stoffe. 



Kulvandstoffene er Udgangspunktet for hele den syn- 

 thetiske organiske Kemi, og der gives et saa stort Antal 

 Methoder til synthetisk Fremstilling af dem, at jeg i dét 

 følgende kun kan holde mig til de mest almindelige, der 

 har almen G-yldighed og saaledes ogsaa gjælder for de na- 

 turligt forekommende, om det end for deres Vedkommende 

 af og til kan være hensigtsmæssigt at anvende en eller 

 anden speciel Fremgangsmaade. Disse Methoder, der for- 

 øvrigt ikke alle har samme B;ækkevidde, er: 

 1. Berthelots Methode, som jeg i det foregaaende har an- 

 tydet. Udgangspunktet her er det af Elementerne 

 fremstillede Acetylen, der ved direkte Forening med 

 nascerende Vandstof giver Æthylen, som atter forener 

 sig med Vandstof til Æthan, hvoraf igjen ved Ophed- 

 ning med Vandstof dannes Methan. Ved direkte Kon- 

 densation eller Kombination af de saaledes erholdte 

 Kulvandstoffe kan man fremstille høiere sammensatte 

 saadanne, idet saaledes Acetylen ved Kondensation af 



