164 Jac- G^. Otto. 



Lysets Bølgelængde har en stor, men ikke fnldt lov- 

 mæssig erkjendt Indfly deise paa Dreiningen. Biot troede 

 af sine Forsøg at kunne udlede, at Dreiningen a var om- 

 vendt proportional med Kvadratet af Bølgelængden. altsaa 



A 



at a =^ — ' n^^*^ dette har senere vist sig at være tuld- 



A.- 



stændig unøiagtigt. 



For Kvarts har Boltzmann beregnet Formelen 



A , B 



som stemmer godt med Erfaringen, men om den kan over- 

 fores paa Vædsker er tvivlsomt. 



Endelig influerer Temperaturen paa forskjellig Maade paa 

 Dreiningsevnen. For det meste aftager denne med stigende 

 Temperatur, men i andre Tilfælde f. Ex. ved Kvarts og 

 opløst Vinsyre tiltager den, ved den sidste efter Krecke 

 «ndog i meget høi Grad. 



Den Vinkel som en l^^"^- tyk Kvartsplade formaar at 

 dreie Polarisationsplanet betegnedes af Biot som Kvartsens 

 «pecifi.ke Dreiningsevne. For Vædsker passer imidlertid 

 denne Definition ikke, da den giver for smaa Værdier, hvor- 

 for han henførte Dreiningen her til et Lag af 1<^™ Længde 

 og endvidere tog i Betragtning, at der paa Grrund af Væd- 

 skernes forskjellige sp. V. indeholdes forskjellig Mængde 

 Substants i denne Længde, hvorfor han dividerede Drei- 

 ningsvinkelen ved l^^™- Længde med den sp. V. Er a den 

 ved et Rør af Længden 1 og den sp. V. d iagttagne Drei- 

 nings vink el. saa er efter Biot den sp. Dreining af Vædsker: 



(a = 



1. d. 



og af faste optisk aktive Stoffe, der maa holdes i Opløs- 

 ning af et indifferent Opløsningsmiddel : 



a 



^^^ = iZIr 



