Jac. G. Otto. 



søges og endelig falder paa en saakaldet Analysator, en 

 Polarisationsindretning, som tjener til at maale Polarisa- 

 tionsplanets Dreining. Ved det simpleste af disse Instru- 

 menter, Mitscherlichs Polarisationsapparat, er saavel Polari- 

 sator som Analysator NicoVske Prismer, hvis Hovedsnit 

 først stilles lodret paa hinanden, saa Synsfeltet er saa 

 mørkt som muligt. Lægges nu en optisk virksom Substants 

 ipellem Polarisator- og Analysatornicolet, saa maa det sidste 

 dreies noget for at Synsfeldtet igjen skal blive ligesaa 

 ip^rkt som før. Dette finder imidlertid kun Sted, naar der 

 anvendes homogent Lys (bedst en Natriumflamme), ellers 

 optræder der ved h vidt Lys istedetfor Mørke forskjellige 

 ^^Êirver paa Grund af den forskjellige Dreining af de enkelte 

 Lyskomponenter, d. v. s. der finder Rotationsdispersion 

 ßted. lagttager man det udtrædende Lys gjennem et Spek- 

 tralapparat, saa ser man ved Dreining af Analy&atornicolet 

 en sort Streg vandre gjennem Spektret fra den røde til 

 å^ji violettß Ende, idet ved Dreiningen Lys af mindre og 

 mindre B^lgelængde paa Grund af den stærkere Afbøining, 

 som det lider, slukkes ud. Ved Hjelp af denne af Broch 

 angivne Anordning kan man bekvemt bestemme ßotations- 

 dispersionen. 



Okularnicolets Indstilling paa Mørke kan ikke udføres 

 iifje4 nogen særdeles Nøiagtighed, og man har derfor paa 

 njange Maader modificeret Apparatet for at kunne bestemme 

 begge Nicolers relative Stilling skarpere. Wild har saa- 

 l,e,des i sit Polaristrobometer benyttet sig af de Interferents- 

 gtriber, som frembringes af to sammenkittede Kalkspatpla- 

 dçr, der er slebn? i en Vinkel af 45° og lagte saaledes 

 sa/Çfimen, at deres Hovedsnit danner en ret Vinkel med hin- 

 anden [Savarfs Polariskop), og som ved Dreining af Pola- 

 risationsplanet opstaar eller fors vinder. Indfaldende homo- 

 g^^|; lujß f. Ex. fra en Natriumflamme deler sig i Polari- 

 sljpp^t i Svingninger, som staar lodrette paa hinanden- 



