Blomsterplanterne i Østgrønland. 333 



De forskellige livsbetingelser^), der andre steder, livor floraen 

 er mere mangfoldig og kraftigere udviklet, føre til, at plante- 

 verdenen udfolder sig i forskjellige typiske karakterer, fremkalde 

 også i den her omhandlede fattige flora tilsvarende forskellig- 

 heder, men kun ganske i det små, kun vegetationsformationer 

 i, så at sige, embryonalsk ud vikling. 



Medens man således som regel kun ser små pletter af kry- 

 bende krækkebær, pil, ene, blåbær o. s. v., så træffer man 

 inde i fjordene på særlig begunstigede lokaliteter et indtil et 

 par fod højt nedliggende pilekrat, og på et sted (i Lindenovs 

 fjord) have vi endog set et næsten mandshøjt pilekrat. 



Det samme gentager sig i en anden henseende. Som regel 

 ere planterne forkrympede og små, men i fugtige fjeldkløffcer, 

 våde skråninger o. s. v. inde i fjordene få de et friskt, grønt 

 og kraftigt udseende, og på de allerbedste lokaliteter vokse alen- 

 høje kvaner selskabelig og danne et skyggested for en under- 

 skov af forskjellige små saftrige, friske og nydelige plantt^arter. 



På sådanne begunstigede lokaliteter finder man en del arter, 

 man ellers ikke eller dog kun sjældent ser uoget til. Disse 

 arter ere at betragte som subarktiske kolonister i den ellers ark- 

 tiske flora, således som der, forfrossen og forpiskc-t, duknakket 

 og forkrøblet optræder ude ved havkysten, opad de nøgne fjæld- 

 skråninger, på toppen af fjældene og langt opover indlandsisens 

 regioner på nunatak^erne, der rage op over isørkenen. Mon 

 denne nøjsomme flora i det hele og store virkelig er indvandret 

 til kysten i den postglaciale tid, mon den ikke snarere hører 

 hjemme i landet og stammer ned fra en flora, der under istiden 

 havde sit tilhold i det sydligste Grønland? 



*) Om planternes tilpasning til de ydre forhold må henvises til War- 

 mings afhandlinger om grønlandske planters hiologi ; til nogle af disse 

 er der også benyttet materiale fra dansk Østgrønland. 



