374 Meddelelser fra Det mathematiske seminar i Kristiania. 



om den perpendikulærs fodpunkt, der gjennem punktet er 

 lagt _L på planet. Denne cirkel vil altid ligge i et plan, 

 der i perpendikulærens fodpunkt står _L på planet, aldeles 

 som EFD står ± på ABO. 



Om et øie nu bevæger sig efter en sådan cirkel, f. eks. efter 

 cirkelen OU i planet EDF, så vil det stadig befinde sig i 

 samme afstand fra samme punkt i planet ABC for tilfældet 

 punktet F, og hele tiden se planet og de figurer, man kunde 

 tænke sig tegnet i dette, på samme made, eller tydeligere- 

 figurerne vilde under denne bevægelse ikke skifte form for 

 øiet. Dette svarer til, at et øie, som bevæger sig i en cirkel 

 om en omdreininG;saxe, hele tiden vil se de stykker, hvori 

 man måtte tænke sig denne delt, af konstant størrelse. 



Når nu T under sin bevægelse efter cirklen Ü er kom- 

 men til Uj vil alle 4 bestemmelsespunkter i det bevægelige 

 rum igjen være i vort rum, og det vil da falde sammen med 

 vort, bare med den forskjel, at de punkter i det bevægelige 

 rum, som før, ved bevægelsens begyndelse, var over det hori- 

 sontale plan, nu befinder sig ligeså langt under og i samme 

 perpendikulær som før. Det kommer med andre ord igjen 

 som sit eget speilbillede. 



Da nu legemer, som er symetriske med hensyn på et plan, 

 forholder sig til hinanden som hinandens speilbilleder, så føl- 

 ger deraf, at man ved at dreie den ene halvdel en halv 

 omdreining om symetriplanet, kan få dem til at falde sam- 

 men. Om man f. ex. lod »høire halvdel« af et symetrisk le- 

 geme i vort rum dreie sig om symetriplanet, tænkt vertikalt, 

 så vilde den blive »usynlig« med undtagelse af sslve sy- 

 metriplanet o; med alle sine punkter udenfor dette på en- 

 gang forlade vort rum. Efter en halv omdreining vil den 

 imidlertid komme indi rummet igjen på den anden side af 

 symetriplanet og da lig speilbilledet af sig selv i den første stil- 

 ling. Det er, den kommer igjen som en »venstre halvdel.« 

 Men alligevel er ingen formforandring foregået, ligesålidt 



