94 
sig længe svævende i Vædsken, ligesom det er noget mørkere 
farvet. Fælder man med Jodopløsningen i et lille Underskud, 
filtrerer og til Filtratet sætter et stort Overskud af Jodopløs- 
ningen, udskilles et meget mørkt Bundfald, som jeg antager for 
en højere Jodforbindelse (efter al Rimelighed et Pentajodid), men 
med Hensyn til hvilket det ikke er mig muligt at give nøiere 
Oplysninger, fordi det selv under Vand og ved sædvanlig Tempe- 
ratur efterhaanden bliver lysere og da kun bestaaer af Trijodid. 
Desuden er det, som det nedenfor vil blive godtgjort, i alt Fald 
kun en meget lille Del af Trijodidet, der paa denne Maade om- 
dannes. Det fremkomne Bundfald udvaskes, i Begyndelsen hen- 
sigtsmæssigst ved Decantation, med koldt Vand, og tørres. der- 
påa ved en Temperatur, som idetmindste i Førstningen ikke 
maa overskride 30%, fordi den fugtige Forbindelse let afgiver 
Jod. Bundfaldet er under Mikroskopet fuldkommen krystallinsk, 
men for at faåae det i større Krystaller, opløser man det endnu 
fugtige Bundfald i varm Vinaand, hvilken Opløsning nemlig kan 
holdes i længere Tid i Nærheden af Vinaandens Kogepunkt, uden 
at tabe Jod ved Fordampning. Ved meget langsom Afkøling 
udskyder da ofte flere Centimetre lange, meget smukke Naale, 
hvis blaalige Metalglands minder endel om manganoversurt Kali. 
I det gjennemfaldende Lys ere de- mørkerøde, i det reflecterede 
rødviolette. I Polarisationsmikroskopet vise de sig langt mørkere, 
naar Krystalaxen ligger parallel med Polarisationsplanet, end naar 
den ligger lodret paa dette Plan. Dog iagttages dette Forhold langt 
smukkere ved de fældede Krystaller. Disse vise sig, naar de 
ere udskilte af nogenlunde concentrerede Opløsninger, under 
Mikroskopet som haarfine, brune, paa mange Maader sammen- 
fillrede Naale. Af mere fortyndede Opløsninger dannes ved 
Henstand ofte centimeterlange, men ogsaa meget tynde, næsten 
guldglindsende Naale, som, naar man undersøger dem i Polari- 
sationsmikroskopet, ere gjennemsigtige og bleggule, hvis Åxen 
ligger lodret paa Polarisationsplanet, mørkebrune og næsten 
uigjennemsigtige, hvis Axen ligger parallel dermed. Uagtet de 
