125 
raade træffer talrige Navne paa Floder og Steder, der hidrøre 
fra de mod Syden trykkede Hottentotter. De mærkelige Frem- 
skridt imod Syden, som Islam atter i den nyeste Tid gjør i 
Afrika, og hvortil Kristendommen i Abyssinien danner en saa 
kummerlig Modsætning — lige saa kummerlig under den nu- 
værende Kong Theodorus Il, som forhen under Delingsfyrsterne 
— er væsenlig kun en ny Form for den nordlige Races Over- 
vægt over Negerracen. Om den store Maalestok, hvorefter denne 
Overvægt i den sildigere Tid har gjort sig gjældende, gives 
mange Oplysninger af de nyere Reisende i Nillandene.  Stor- 
artede Bidrag til Østafrikas Ethnographi kan man saaledes finde 
i Spekes og Grants Værker, i de Kapitler, hvor disse Opdagere 
skildre de saakaldte «Vahumaslægter». Disse Hyrdeslægter ere 
herskende over de agerdyrkende Befolkninger i Rigerne Usui, 
Karagve, Uganda og Unyoro, paa den samme Maade, hvorpaa 
Gallåaernes Hyrdestammer herske over Abyssiniens Jorddyrkere. 
Efter Speke og Grant maa der overhoved tillægges alle Folke- 
stammerne fra Abyssinien og lige til Nilens Kildeegne eens- 
artet Oprindelse, saaledes nemlig, at Indvandrere af den nord- 
lige Race have blandet sig med de Indfødte af den sorte Race, 
og avlet nye, højere Samfund dannende Stammer. Overalt, 
siger Speke, til langt ud over Æqvator, maa Asien betragtes 
som Faderen, Afrika som Moderen!). Endnu vise de Fornem- 
mere og Fyrstefamilierne, skjønt «den sorte Moder» ellers 
har faaet Overhaand, ved eiendommelige Træk, især ved Næse- 
ryggen, en mærkelig Forskjel fra deres Undersaatter og KK 
at deres gamle Fædreland ligger i Norden. 
Disse eller lignende ethnographiske Oplysninger kaldte mig 
nærmest til at følge med de nyere Nilreisendes Beretninger, men 
1) «Bei genauerer Beobachtung», siger ligeledes en nyere Reisende i Abyssinien, 
«weiss der aufrichtige Reisende nicht, wo der eigentliche Neger anfångt, 
und der Glaube an die absolute Rassentrennung verschwindet mehr und 
mehr». W. Munzinger, Ostafrikanische Studien. Schaffhausen 1864. 
S. 540. 
