136 
for den ægyptiske Overpræst Achoreus tolkede hån den i Ord, 
som Lucan har gjengivet saaledes: 
Sed quum tanta meo vivat sub pectore virtus, 
Tantus amor veri, nihil est quod noscere maålim, 
Quam fluvii causas per sæcula tanta latentis, " 
Ignotumque caput; spes sit mihi certa videndi 
Niliacos fontes, bellum civile relinquam"). 
«Nilen skjuler sine Kilder», «den har sine Kilder i Egne, 
som intet Øie har seet», «hvortil Ingen kan komme påå Grund 
af den overvættes Hede» — saaledes lød det endnu i Romer- 
riget ved Begyndelsen af vor Tidsregning”). Men i dennes 
første Aarhundrede gjorde, under den romerske Keiserregjering, 
Europas Kjendskab til Afrika Kjæmpeskridt fremad. Medens i 
Vesten, under Claudius, C. Suetonius Paulinus blev den første 
romerske Hærfører, der ledede Legionerne over Atlasbjergene%), 
bleve i Østen fra Phazania eller, som Navnet nu lyder, Fezzan, 
der allerede under Augustus vår bleven Romerne underlagt 
af L. Cornelius Balbus, to vidtstrakte Expeditioner udførte mod 
Æthioperne, idet i Domitians Dage en romersk Hærafdeling 
under Septimus Flaccus i tre Maaneder”), og en anden under 
1) Lucan X, 188—92. 
?, Foftium qui celat origines Nilus. Horat. Od. IV, 14, 15. 0 ya Néikhos 
gégstar uiv dmo uscnufeias mi Tnv &extov, TAS mnyas &ywv åx 
Tomwv dogdtwv, of zælvtar åmi 715 2oydtns Atdromias zate Tyv fonuov, 
ångocitov TS ywgas ovons drd Tyv tov zavuutos inspfpolyv.  Diod. 
Sic. I, 32. Nilus incertus ortus fontibus, hedder det ligeledes hos Plin 
Hist. natur. V, 9, og han viser ogsaa selv denne Uvished ved ikke en- 
gang at forsmåae at anføre en Fabel om, at den skjulte Strøms hemme- 
lige Kilder skulde findes i en Mosesø i Nordafrika, ikke langt fra Kysten 
af det atlantiske Hav. 
3) Suetonius Paulinus, quem consulem vidimus, primus Romanorum ducum 
transgressus quoque Atlantem aliquot millium spatio.  Plin., Hist. nat. 
Ves 
4) Zenmtiurov piv Plazxzov, Tov åx TS ArBuns CTeuTEvoduevov, dpixicdar 
mQ0s Tovs Aidionas &m0 tøv Tagaudvtwv unci Tgwciv odevovta m90s 
ueonufBeiav. Marin. Tyr. ap. Ptolem. Geogr. I, 8. 
