150 
og Tidsskrifter. Jeg har imidlertid, om endog ikke uden nogen 
Utaalmodighed, troet at burde oppebie Opdagerens egen Skildring 
af Søen, inden jeg dertil knyttede mine Bemærkninger. 
[IL 
Naar en ældre Udviklings Række enten heelt er blevet af- 
brudt eller kun er fremtraadt ved enkelte, isolerede Yttringer, 
er i Opdagelsernes Historie Intet almindeligere end at man, 
under Glæden over den nye Udvikings Frugter, ei har Øie for 
de Resultater, hvortil man under den ældre Udvikling dog havde 
vidst at naae. Da den pyrenæiske Halvøes dristige Sømænd 
paa deres Tog i det fjortende og femtende Aarhundrede kom 
til Canarierne , Acorerne og Guinea, havde man ikke Øie for, 
at Canarierne, hvorom Oldtidens Kundskab var bleven for- 
plantet til Middelalderen,”) ligesom Guinea allerede tidligere 
havde været besøgt af Sømænd fra Normandiet,”) eller for, at 
Acorerne, om hvis ældre Gjæster de paa Øen Corvo i Aaret 1449 
fundne  carthaginiensiske og cyrænæiske Mønter bære Vidnes- 
byrd), nu maaskee ogsaa kun fik deres portugisiske Navn som 
1) Joachim Lelewel, Die Entdeckungen der Karthager und Griechen auf dem 
atlantischen Ocean. Aus dem Polnischen uebersetzt. Berlin. 1831. 
S. 120—140. Samtarem, Essai sur Vhistoire de la cosmographie et de 
de la cartographie pendant le moyen age. Paris 1849—50. I, 33, 41, 51, 
61, 160.  Kunstmann, Afrika vor den Entdeckungen der Portugiesen. 
Munchen. 1853. 409. S. 16—21. 
Estancelin, Recherches sur les voyages des navigateurs Normands en Afrique, 
aux Indes orientales et en Amérique. Paris. 1832. p. 72. Hardy, Les 
Dieppois en Guinée, en 1364. Rouen. 1865. p.1—14. Den ved disse 
Skrifter Normandiets Somænd tillagte Prioriet har Visconde de Santarem 
villet tilbagevise i hans Recherches sur la decouverte des pays situés 
sur la cote occidentale d'Afrique au-delå du cap Bojador. Paris. 1842, 
Johan Podolyn, Några Anmårkninger om de Gamlas Sjåfart, i anledning 
af några Carthaginiensiska och Cyrenæiska Mynt, fundne år 1749 på 
en af de Acoriska &arne, i Det Gåteborgska Wetenskabs och Witterhets 
Samhållets Handlingar. Wetenskabs Afdelingen. Førsta Stycket. (Gote- 
borg 1778). S. 106—108. De «hebraiske» Indskrifter, der fandtes ved 
Portugisernes Ankomst, og som «vare saa gamle, at man neppe kunde 
læse dem», have formodentlig været af carthagisk Oprindelse. De med- 
deles i Thevets Gosmographie. Paris 1575. fol. p. 1022. 
2 
3 
