151 
en Arv fra et tilsvarende hos Araberne.") Da Portugiserne ved 
Slutningen af det femtende Aarhundrede gjennemførte Tanken om 
Afrikas Omseiling, havde man lige saa lidet Øje enten for Mid- 
delalderens tidligere, tilsvarende Forsøg”), eller for den af Hero- 
dots Fortælling bekjendte, i tre Aar varende Expedition fra det 
røde Hav og indtil Hercules's Støtter, hvorpaa allerede i den 
fjerne Oldtid den ægyptiske Kong Necho havde ladet Afrika om- 
seile af Phoenicierne; de phoeniciske Sømænd, der påa deres 
Farter i Middelhavet, fra Ægypten og Tyrus til Hercules's Støtter, 
havde Solen paa deres venstre Haand, det er imod Syden, fik 
dengang paa deres Vestfart om Afrika Solen påa deres høire 
Haand og afgave ved denne deres Beretning, som fore- 
kom Herodot saa utrolig?), et Beviis for deres Vidnesbyrds Sand- 
hed. Da CGopernicus helligede Pave Paul II sit Værk «De 
revolutionibus orbium coelestium», talte han i Dedicationen, 
maaske dog mindre af Mangel paa Kundskab, end for at tilsløre 
sin Dristighed lige over for Tidens dogmatiske Læresystemer, 
1) Det portugisiske Ord Acor, hvorefter Øerne nu kaldes, betyder en Høg, 
og Edrisi (Géographie d'Edrisi, traduite de 1'Arabe en. Francais par 
M. A. Jaubert. Paris. 1836—-40. 1, 201) nævner i Atlanterhavet « Raka, 
som er Fuglenes Ø», og hvor man foruden «en Art Fugle, der ligne 
Ørnene», skal træffe «en Art Frugter, der ligner Figner af den store 
Slags.» Efter andre arabiske Beskrivelser (Mehren, Udsigt over de ula- 
mitiske Folks geographiske Kundskaber. Kbhyn. 1858. S. 182) maatte 
«Fugleøen» dog tænkes nordligere. Navnet »de flamske Øer», der endnu 
bevares i Benævnelsen for Landsbyen Flamengos paa Øen Fayal, beteg- 
ner ingen Opdagere, men kun den Colonisation af Flamlændere, hvorom 
v. Bruyssel, Histoire du Commerce et de la Marine en Belgique. 
Bruxelles. 1861—64. II, 147—152. 
2 
Ak 
Pertz, La plus ancienne tentative pour arriver å la decouverte de la route 
aux Indes orientales. Nouvelles Annales des Voyages. 1859. III, 
258—272. d'Avezac, L'expedition génevoise des fréres Vivaldi å la dé- 
couverte de la route maritime des Indes orientales au XIlle siécle. 
Nouvelles Annales des Voyages. 1859. III, 273—289. 
Herod. IV, 42. «Sein Unglaube», bemærker Ritter (Geschichte der 
Erdkunde und der Entdeckungen.  Vorlesungen an der Universitåt zu 
Berlin. 1861. S. 32), »ist ein entscheidender Beweis fur die Fahrt.» 
3 
