154 
gjænger, den romerske Armee, og saaledes ligne de hinanden 
deri, at det er fra deres Rækker, at nogle af de Mænd fremgik, 
der som videnskabelige Opdagere især have trængt sig langt 
fremad fra Norden. Det er franske Officerer, der have udført 
Undersøgelsesreiserne til de sydlige Dele af Algier, til Gouråra 
og saa mange andre ubekjendte Egne i Nordafrika, og det var 
romerske Officerer, som Keiser Nero sendte ind i Æthiopien 
påa en Opdagelsesreise, der fortrinsviis er bleven navnkundig. 
Medens Nero lød en romersk Ridder bereise Kyststrækningerne 
af Germanien, hvorfra Romerne fik Ravet), vilde han, at et Par 
af den romerske Hærs Centurioner i Afrika skulde udforske Ni- 
lens Kilder. Seneca, hvis geographiske Interesse lagde sig for 
Dagen i en nu tabt Beskrivelse af Indien, og der var kommen i 
Berøring med disse Officerer efter deres Tilbagekomst fra den 
store Reise, skriver saaledes: «Jeg har selv talt med de to 
Centurioner, hvilke Keiser Nero, flammende som for alle andre 
Dyder, saaledes især for Sandheden, havde udsendt til åt op- 
spore Nilens Kilder, og har hørt dem fortælle, hvorledes de ud- 
førte deres store Reise ved Hjælp af den Understøttelse, der var 
bleven dem til Deel af Kongen i Æthiopien og af de Anbefalinger 
fra ham til de nærmeste Konger, hvormed de vare trængte frem til 
de fjernere Egne». «Tilsidst,v saaledes yttrede de, «kom vi til uhyre 
Kjær (ad immensas paludes), om hvilke hverken Beboerne vidste 
eller Nogen formaaer at erfare, hvor de ophøre, i den Grad er 
Vandet bedækket med Planter, og Vandet hverken skikket til at 
gjennemvades til Fods, eller i disse dyndfulde og begroede Kjær 
istand til at bære noget andet Fartøiji end et, der er saa lidet, 
at det kun kan rumme et eneste Menneske.» «Der,» tilføjede 
1) Sexcentis M. pass. fere a Carnunto Pannoniæ abesse littus id Germaniæ, 
ex quo invehitur (succinum), percognitum nuper, vivitque eques Romanus 
ad id comparandum missus ab Juliano curante gladiatorium munus 
Neronis principis, qui et commercia ea et litora peragravit. Plin. Hist. 
mat XX VILS: 
