Loen 
kaldte kimbriske Halvø, hvis Nordpunkt (wd vatolizøtatov avtic) 
af Ptolemæus sættes til 59 Gr. 30 Min. n.B., medens Skagen ligger 
under 57 Gr. 43 Min. n. B.7) En nyere dansk Lærd, der og- 
saa havde gjort Ptolemæus til Gjenstand for sin Granskning, 
har endog antaget, at Ptolemæus kun tænkte sig den kimbriske 
Halvø naaende til Limfjorden, da man ved de tre alokiske Øer, 
som han sætter Norden for den kimbriske Halvø, formeentlig 
maa forstaae Vendsyssel, Thy og Mors, der endnu nævnes som 
Øer paa et bekjendt Sted hos Adam af Bremen, og da Ptole- 
mæus ligeledes udtrykkelig nævner Kimbrer som Befolkningen i 
den nordligste Egn af Halvøen (aavrtøv då Åoxtixvtsgon KiufB oo), 
hvad der, efter den sædvanlige Overgang af det græske k og 
det latinske c til det nordiske h, passer paa det gamle Himbre- 
syssel, som, naar Vendsyssel, Thy og Mors regnes fra, kommer 
til at udgjøre Jyllands nordligste Deel.”) Vilde man gaae ind 
påa denne Mening, blev imidlertid den hos Ptolemæus fore- 
kommende Bredeangivelse for den kimbriske Halvøes Nordpunkt 
endnu næsten een Grad fjernere fra det Rigtige, idet Aalborg 
kun ligger under 57 Gr. 2 Min. n. B. I Britannien bliver Lon- 
don (Aovdivrov) omtrent efter samme Forhold sat op til 54 Gr. 
n. B., medens Staden ligger under 51Ye Gr. n. B.; York 
(E8oQezov) sættes op til 57 Gr. 20 Min. n. B., medens Staden 
ligger under 54 Gr. n. B. Men naar der da saaledes utvivl- 
somt hos Ptolemæus lader sig paavise en gjennemgaaende urig- 
tig Konsequents baade i Angivelserne af den østlige Længde og 
af den nordlige Brede, savner man vistnok tilstrækkelig Grund, 
naar man dog vil tilbagevise enhver Tanke om, at en tilsva- 
rende Feiltagelsesrække ogsaa kan være fremkommen ved hans 
1) Abraham Kall, Om Ptolemæi Beretning om den eimbriske Halvø. Nye 
Samling af det Kongelige danske Videnskabernes Selskabs Skrifter. ÅAn- 
den Deel (Kbhvn. 1783.), S. 348—364. 
»?) Bredsdorff, Bidrag til Forklaring af Ptolemæus's Efterretninger om de 
nordiske Lande. Det skandinaviske Literaturselskabs Skrifter. Tyvende 
Deel (Kbhvn. 1824.), S. 204—242, 
iz 
