195 
Barken. Da Bævrerusten kun kan begynde sin Udvik- 
ling paa den eenaarige, endnu med frisk Overhud for- 
synede Gren — thi Sporernes Spiretraad kan kun trænge 
ind gjennem Spaltaabningerne — og nærværende Gren 
tæller 6 Aarringe, kan man see at Bævrerusten allerede 
i 6 Aar har havt sit Sæde her, hvorfor ogsaa Grenen 
paa dette Sted er bleven mere end døbbelt saa tyk som 
ovenfor og nedenfor. 
Fig. 3. Et lille Stykke Gren af Enen, hvorpaa man seer Bævre- 
rusten i den klare, geleagtige Tilstand, hvori den viser 
sig efterat have indsuget Vand. 
— Åå-7. Bævrerustens større, brune Sporer. Sporecellerne vexle 
, i Form; kunne være næsten halvkugleformede (f. 4); 
eller næsten trekantede (f. 7), men som oftest staae de 
i Form midt imellem disse (f. 5—6). I f. 4 sees det 
gjennemskinnende Celleindhold; f. 6 har udsendt een, 
f. 7 tre Spiretraade, af hvilke den ene (a) har begyndt 
at danne Sidegrene paa de to øverste Celler. 
— 8. En Spiretraad; fra de to øverste Celler udgaae Side- 
grene (a, a), som allerede have dannet Sporidier (b, b). 
— 9. Sporidier, af hvilke tre (e, d, f) have begyndt at spire. 
— 10-17. Bævrerustens mindre, rødgule Sporer. f. 10—11 unge 
Sporer med graa Celleslim; f. 12—14 udvoxne, med 
rødgul Celleslim og gjennemskinnende Kjærner; f. 15 
— 16 Sporer med store gule Oliedraaber; f. 17 Spore, 
som fra Enden af den øverste Celle har udsendt en 
Spiretraad. 
— 18. Bævrerustens Mycelietraade. 
— 19. Et Smaablad af Rønnen, seet fra oven. Herpaa sees 8 
rødgule, kredsrunde Pletter, som betegne de Steder, 
der ere gjennemvævede af Hornrustens Mycelium; her- 
paa træde Spermogonierne frem som talrige, mørkerøde 
Punkter. 
— 20. Spermatier. 
