202 
Om nogle af Fr. Rostgaard efterladte Papirsaftryk 
af græske og latinske Indskrifter. 
Af J. L. Ussing. 
Iblandt de Rostgaardske Manuscripter paa Universitetsbibliotheket 
findes et Numer (378[117]), som er af en egen Art, og hvortil 
der knytter sig en ejendommelig Interesse. Det indeholder nemlig 
Papirsaftryk af græske og latinske Indskrifter, som 
Rostgaard har taget under sit Ophold i Italien, der falder i det sidste 
Tiaar af det 17de Aarh.”). Det vil uden Tvivl forundre de 
Fleste, som det hår undret mig, at denne Praxis,- som man 
først i den allernyeste Tid har anvendt tilbørlig, er 200 Aar 
gammel. Den har maaskee været glemt og er opdaget paany; 
i alt Fald man har ikke brudt sig om den, då man jo over- 
hovedet ikke ansaa en saadan fuldstændig Troskab i Gjen- 
givelsen af en Indskrift for nødvendig. For Rostgaard selv har 
det været noget Nyt, som han heller ikke antog at Andre 
kjendte synderlig til. Dette sees af et Blad, han har ved- 
") See N. M. Petersen, Bidrag til den danske Literaturs Historie IV, S. 384 f. 
I Rostgaards egne haandskrevne Optegnelser læses Følgende, der alle- 
rede 1745 er blevet trykt i tydsk Oversættelse i Dånische Bibliothek VI, 
S. 573. «Hans Forretninger i Rom bestod ikke allene i at studere i 
Bibliothekerne, men hand. 1ornøiede sig og med at besee de fornemste 
Antiquiteter i denne ældgamle Stad, saavel af publique Bygninger som 
af andre Ting som overalt var at finde. Hvori den lærde Antiqvarius 
Franciscus Ficoroni saavelsom den store danske Virtuos Monsieur Heinrich 
Krock, som siden blev Kongl. Mayts Hoffskildrer gik ham troligen til- 
haande». Disse Oplysninger skylder jeg Bibliothekaren ved det Store 
Kongelige Bibliothek, Justitsraad Chr. Bruun, hvem overhovedet hele 
denne Meddelelse kan siges at skylde sin Tilblivelse, da det er ham, der 
har gjort mig opmærksom paa Tilværelsen af denne Indskriftsamling. 
