241 
Dette Emne forekommer mig at have Krav paa Opmærk- 
somhed. Korset er et religiøst Tegn, der naaer ligesaa høit op 
i Tiden som vi have Levninger tilbage af den menneskelige 
Cultur, og der er intet af Oldtidens hellige Symboler, der har 
havt en saadan Udbredelse, da det fra Asiens Indre, hvor det 
havde sit Udspring, blev forplantet baade mod Vest over Nord- 
Afrika og Europa, og mod Øst til China, Japan og formodenilig 
ogsaa Amerika, og saaledes vandrede Jorden omkring. Man 
kan ikke afvise Tanken om, at der har fundet en Sammenhæng 
Sted mellem dette Tegn og Christendommens Symbol. Hvad 
Tegnet oprindeligt har betydet, hvilken Idee der har ligget til 
Grund for Korsformen, er et Spørgsmaal af megen Interesse. 
Og med Hensyn til Christi Monogram, som i de 4 første Aar- 
hundreder var de Christnes Hovedsymbol, vilde det ligeledes 
være interessant, om det kunde paavises, at det var et fra For- 
tiden stammende religiøst Tegn. 
Dr. Rapps Anskuelser om Korsets og Christi Monograms 
Oprindelse og Betydning lade sig ikke forene med Indholdet af 
min Afhandling"). Jeg er kommen til det Resultat, at Korset 
oprindelig har betegnet Guddoms-Begrebet og derpaa er blevet 
anvendt som et Symbol for meget forskiellige Guddomme, idet 
jeg derhos med Hensyn til dets Figur har fremsat og søgt at 
begrunde den Conjectur, at det er opstaaet ved en Reduction 
af Liniernes Antal i den stiernedannede Figur, der har været 
"Ursymbolet og skullet udtrykke Ideen om Gud som Midtpunktet 
af Alt. Blandt de med Korset sammensatte Symboler”, der ere 
omhandlede af mig, findes der ikke noget Tegn, som svarer til 
Christi Monogram, skiøndt det var Hensigten at give en Over- 
sigt over alle disse Symboler hos Oldtidens Culturfolk.. Dersom 
den tydske ,Forfatters Anskuelser ere rigtige, maa altsaa den 
1) Religiøse Symboler af Stierne-, Kors- og Cirkel-Form hos Oldtidens 
Culturfolk, i Vidsk. Selsk. Skr. 5te Række, hist. og philos. Afd. 3 B. 
S. 57—150. 
