Baay 
romerske Faner, der er fremstillet!”). Man har anseet de to 
Streger paa Fanen for det romerske Tal X, der enten kunde 
betegne den 10de Legion") eller 10 Legioner!"); men der er 
en anden Forklaring, som forekommer mig at have mere for 
sig, nemlig, at disse Streger ikkun skulle antyde en Indskrift, 
som det indskrænkede Rum ikke tillod at an- 
bringe, ligesom de Punkter eller smaa Kugler, 
man paa nogle Exemplarer træffer paa Fanen (see 
Fig. 3). 75) Det er i og for sig lidet rimeligt, 
at den parthiske Konges Fane har baaret Solens 
Symbol, eller at overhovedet Solen hos Partherne 
har været betegnet ved et Kors. Under det parthiske Herre- 
dømme var Soldyrkelsen, som det synes, tilbagetrængt i Persien 
og den græske Polytheisme overvejende. Blandt de mange 
forskiellige Fremstillinger, der findes påa de arsacidiske Kongers 
Mynter, navnlig paa Kobbermynterne, er der kun een, som kan 
henføres til Solcultus, nemlig en Stierne over en Halvmaåane 
(Symbolet paa Solens og Maanens Dyrkelse i Forening), og her 
er Solen fremstillet som en Stierne, hvilket var det almindelige 
i denne Periode. 7%) I 
Hvad de galliske Mynter angaaer, mener Forf., at Fi- 
F SI gurerne 4 og 5, som man ikke sielden seer" foran 
5. Hesten for en Vogn, i Enden af et Baand eller en 
Green, som holdes af Vognens Styrer, indeholde Solens Sym- 
bol, idet han anseer Vognen, hvis Hest ofte er fremstillet med 
12) Dette er viist af Longperier i Revue archéol. fr. 1849 S. 324 f. og-i 
Revue numism. fr. 1850 p. 236-237. 
13) Longperier anf. St., foreg. Anm. 
14) Elberling Revue numism. belge S. III T, IV (1860) p. 123. 
15) Hucher i Revue numism. fr. 1855 p. 157-158. Denne Archæolog havde 
tidligere (Revue numism. fr. 1850 p. 188—189) forklaret Tegnet paa samme 
Maade som Dr. Rapp. 
16) Et skraat-Kors paa een af Herodes den Stores Mynter er af Forf., lige- 
som tidligere af Cavedoni, antaget for et. religiøst Symbol; det skal 
nedenfor vises, at det er det græske Bogstav X. 
