mn 
Tegnene, der indeholde et Kors, og betragte disse alene som 
religiøse Symboler. 
Resultatet af de foregaaende Bemærkninger er altsaa 
det, at det paa forskiellige Maader varierede Kors, som Dr. Rapp 
har anseet for et Symbol paa Soldyrkelsen, i nogle af de Frem- 
stillinger, han har henviist til, ikke er noget helligt Tegn, i 
andre vel har en religiøs Betydning, men ikke vedkommer Solens 
Gud, endelig, i de Fremstillinger, hvor det lader sig henføre til 
denne, nemlig som Mærke paa Heste, ikke behøver at opfattes 
som et Symbol paa Solen eller dens Dyrkelse, 
Paa den anden Side vil det sees af det, der i min Af- 
handling er samlet til Oplysning om disse Tegn, at der paa 
Monumenter, Mynter og andre Oldtids-Levninger fra forskiellige 
Lande, som Forf. har ladet være upaaagtede, findes mang- 
foldige Fremstillinger, i hvilke Korset ikke kan have 
Hensyn til Solen. Hankekorset holdes paa Ægyptens Billed- 
værker i Haanden af alle Guder og Gudinder uden Forskiel, og 
i de vestasiatiske Lande er det ligeledes anvendt som et Attribut 
for ganske forskiellige Guddomme, mandlige og qvindelige. Det 
lodrette Kors findes i Phoenicien og Lilleasien anbragt i Haanden 
eller paa Hovedet af Astarte og andre asiatiske Gudinder, saavel- 
som paa Hovedet af de to til Dioskurerne svarende Kabirer. 
Det skraae Kors træffer man i det græske Nedreitalien i Haanden 
påa Demeter og som et Attribut for Athene. Paa samme Maade 
forholder det sig med de andre Korstegn af varierende Former 
og med det i en Cirkel indesluttede Kors; de lade sig ikke 
henføre til Solens Gud alene. 
Naar man seer hen til Tegnets Form, vil man ogsaa, 
som jeg troer, finde det lidet sandsynligt, at det har været et 
Symbol paa Solen eller dens Dyrkelse. Efter Forf.'s Formening 
har Grundideen til Korsformen ligget i Solkredsens 4 Radier, 
hvilke Kunsten derpaa ogsaa fremstillede som de 4 Hoved-Eger 
i Solvognens Hiul, hvorved først Korsets Billede blev skabt 
