Om Faxekalken ved Annetorp i Skaane”). 
Af Prof. F. Johnstrup. 
I Stevnsklint sees tydeligst Leiringsforholdene ved flere af de 
Lag, der henhøre til vor Kridtformation, idet de tre Led (af 
Forchhammer betegnet ved »det nyere Kridt«), nemlig Leer- 
laget (det saakaldte »Fiskeleer«), Faæekalken og Liwmstenen, 
hvile i umiddelbar og "uforstyrret Leiring paa Skrivekridtet, der 
ellers næsten allevegne i Europa ansees for at være den Dan- 
nelse, hvormed Kridttiden afsluttedes. Den samme Lagfølge er 
af Forchhammer ogsaa iagttaget ved Herfølge og i Eerslev- 
Gruben påa Mors”), men paa alle disse Steder har Faxekalken 
kun en ringe Mægtighed og ikke Charakteren af en egentlig 
Koralkalkdannelse. Som saadan kjendte vi den hidtil kun påa 
et eneste Sted, nemlig i Faxe-Bakke, hvor Mægtigheden er' 60 
Fod og sandsynligviis endnu langt større, da man ikke har 
gjennembrudt den til det underliggende Lag. 
Der er ingen Grund til at antage, at dette skulde være det 
eneste Sted, hvor Koralkalkdannelsen i denne Periode har kunnet 
udvikle sig her i Norden og Forchhammer antog ogsaa, at 
den maatte kunne findes et eller. andet Sted, f. Ex. i Stevns 
Herred eller i Omegnen af Lille Belt, men paa intet af disse 
Punkter har der senere tilbudt sig nogen Leilighed til Under- 
søgelser, der have kunnet udvide vore Kundskaber om Udbredelsen 
af denne baade i geognostisk og technisk Henseende interes- 
sante Kalksteen. i 
I September Maaned d. A. blev jeg af Hr. Assessor Glahn 
gjort opmærksom paa, åt han fra Sverrig havde modtaget en 
ny Sort Kalksteen, der havde Lighed med Faxekalken, og da 
jeg i den Anledning reiste over til Stedet, hvor den brydes, 
”) Medd. d. l4åde Decbr.; s. S. 229. 
””) Forhandlinger ved de skandinaviske Naturforskeres Møde 1847, Pag. 529. 
