262 
viis, saa at det ikke kan betragtes som en Afvigelse fra det 
Normale, naar der ved Annetorp endnu ikke er iagttaget Flint 
i denne Dannelse. Den bringes derved kun til at staae nær- 
mere ved Forholdene i Faxe-Bakke end i Stevnsklint.  sGaae vi 
derpaa endnu længere imod Syd, træffes Bryozokalken overleiret 
af Saltholmskalken med de den ledsagende Flintlag. I begge 
de sidstnævnte Varieteter af Kalkstenen have Lagene paa dette 
Sted et sydiigt Fald; men da Faldet ikke er fuldkomment pa- 
rallelt med Profilets Retning, er "det ikke let ved saa lille et 
Gjennemsnit, som det der hidtil er blottet, at bestemme Fald- 
retningen nøiagtigt, især da Flintlagene ikke overalt ere fuld- 
komment parallele. Ved Klinometer-Bestemmelsen af de 5 der 
forekommende Flintlag fik jeg som Extremer, 
for et Lags Vedkommende ... 3? mod S 109 V, 
os torsetsandetsr RE eg 62 — S609V, 
og til en Control bestemte jeg ved Nivellering Faldretningen i 
samtlige blottede Flintlag i to parallelt løbende Profiler, hvoraf 
fremgik som Middeltal 5? mod S37P V, der maa antages at 
komme Sandheden nærmest.  Bryozokalkens Lag have et lig- 
nende Fald som Saltholmskalkens. 
I den nordlige Deel af Bruddet ved 6 fremtræder atter 
Saltholmskalken med Lagene svagt heldende mod Nord, men 
det er endnu uvist, om der derunder findes den samme Lag- 
følge af Bryozokalk og Faxekalk, hvilket dog er sandsynligt, 
eftersom denne sidste gjenfindes Nord derfor ved B, blot dækket 
af Rullesteensleer. Sammenligner man Faxekalkens Optræden i 
den østlige og vestlige Væg i Bruddet A, fremgaaer deraf, at 
den her danner en fra SO til NV gaaende Ryg, hvis høieste 
Punkt maa ligge henimod C og paa dens skraanende Sideflader 
er afsat de to yngre Dannelser af Bryozokalk uden Flint og 
Saltholmskalk med Flintlag. 
Ved det mindre og ældre Brud D, der ligger østenfor de 
hidtil omtalte, ere Forholdene vel ikke saa tydelige, da Meget 
af de øverste Lag er bortskaffet, uden at det er muligt at 
