263 
erholde nogen paalidelig Underretning om deres Beskaffenhed, 
men i den sydlige Væg, hvor Lagene endnu sees urørte, er det 
klart, at Leiringsforholdene mellem alle tre Led ere de samme 
som i Bruddet 4.  Profilet D viser øverst Saltholmskalk med 
3 Flintlag, der synes at falde 8? mod S 15? V, derunder kommer 
en tæt, haard Bryozokalk uden Flint (lidt nordligere bliver den 
enkelte Steder meget løsere, næsten kridtagtig), og dybest Faxe- 
kalk med en overordentlig stor Mængde vel vedligeholdte For- 
steninger. Om det øverste Lag i den nordligere Deel af Bruddet 
har været Saltholmskalk eller ålene Bryozokalk, kan, som alle- 
rede nævnt, for nærværende Tid ikke afgjøres, I Forsøgs- 
gruberne Z, F og G er man kun kommen til Saltholmskalken, 
uden at være trængt igjennem den, saa at det Underliggende 
der endnu er ubekjendt. 
Hvad dernæst de enkelte Lags Eiendommeligheder angaae, 
da er for det Første Faæekalken ved Annetorp såa overeens- 
stemmende med den, der forekommer i Faxe-Bakke i Henseende 
til de deri opbevarede Dyrelevninger, Steenartens chemiske Be- 
skaffenhed og ydre Charakteer, at man maa antage, at alle For- 
hold, hvorunder denne Kalksteen er dannet paa disse to, om- 
trent 9 Miil fra hinanden fjernede Punkter, måa have været al- 
deles af samme Beskaffenhed. Iblandt de Dyr, der have havt 
den væsentligste Andeel i denne Kalksteens Dannelse, indtager 
naturligviis Korallerne den første Plads og det er ikke blot de 
samme Slægter, men, som det synes, endog de samme Årter 
som i Faxe. Paa Grund af det korte Tidsrum, hvori der hår 
været. Leilighed til at indsamle Forsteninger derfra, er det endnu 
for tidligt at turde paastaae, at der overhovedet ikke skulde fore- 
komme en eneste Forstening, forskjellig fra dem, man kjender 
fra Faxe, men Sandsynligheden for, at der i denne Henseende 
vil vise sig en væsentlig Forskjel imellem de to Localiteter, er 
ringe, naar man seer hen til det store Antal overeensstemmende 
Slægter, der alt ere fundne der og af hvilke adskillige allerede 
