ke 
strækning baade i horizontal og vertical Retning, som her neppe 
nogensinde vil kunne opnaaes.  Kalkstenen har ganske det 
samme Udseende som i Faxe, idet den paa eet Sted er aldeles 
kridtagtig, løs og affarvende; paa andre Steder har den større 
Sammenhæng og er ofte ligesom i Sjælland pibet og hullet, 
ved at Mellemrummene mellem Korallerne, Bryozoerne og de 
øvrige Bløddyrlevninger ikke ere fuldstændigt blevne udfyldte 
af Kalkslammet, og atter paa andre Steder, f. Ex. de dybere 
Lag i den nordlige Deel af Bruddet C, er den aldeles tæt og 
klingende. Farven varierer paa den sædvanlige Maade mellem 
lyseguul og sneehvid, alt eftersom der er udskilt meer eller 
mindre Jernilte. Ligheden fremtræder i een Henseende endnu, 
skjøndt af en meget underordnet Værdi, ved at der i Gruben C 
iagttages en af de i Faxe-Bruddene saa almindelige Skorstene, 
svarende til den, jeg i min forannævnte Afhandling har afbildet 
i Fig. 29. Derimod er det endnu ikke lykkedes mig at finde 
nogetsomhelst Spor af Frictionsstriber paa Kalkens Overflade, 
hvortil Aarsagen vistnok er, at den der ikke har den fornødne 
Tæthed. 
Faxekalken hidrører fortrinsviis fra en samtidig Afsætning 
af .Korallernes og Bryozoernes Kalkdele, og da Koraldyrene 
uddøde, fortsattes uhindret Dannelsen af Bryozokalken paa en 
mere selvstændig Maade, og det er paafaldende, hvor ringe en 
Andeel de øvrige Forsteninger have i Tilblivelsen af sidstnævnte 
Kalksteen. Betingelserne for Korallernes Existents maa paa et 
vist Punkt være standsede, men hvad Aarsagen dertil har været, 
om det skyldes Niveauforandringer, climatiske Forandringer, 
Strømforhold eller en begyndende Tilstrømning af Leerpartikler, 
vide vi ikke. Der er endeel, der taler for, at muligviis det 
Sidste kan have havt en væsentlig Andeel i Forandringen, efter- 
som vi netop i Bryozokalken iagttage noget Saadant. 
Til de mere almindelige Bemærkninger, jeg i det Fore- 
gaaende har anstillet om Bryozokalken ved Annetorp, maa jeg 
